РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ
МИНИСТЕРСТВО НА ОКОЛНАТА СРЕДА И ВОДИТЕ

РЪКОВОДСТВО № 9 
за прилагане на Наредба №7 от 2003г. за норми за допустими емисии на летливи органични съединения, изпускани в околната среда, главно в атмосферния въздух в резултат на употребата на разтворители в определени инсталации
Дейност: 9 . Преработка на каучук

2015 г.
СЪДЪЖРАНИЕ
1	Увод
2	Предимства от намаляването на емисиите на ЛОС за околната среда и операторите
3	Изисквания на Закона за чистотата на атмосферния въздух (ЗЧАВ)
4	Обхват на Наредба 7/2003
5	Общи изисквания на Наредба 7/2003 г. (последна промяна ДВ бр.24 от 12 Март 2013г.)
6	Емисионни ограничения за ЛОС, други изисквания и изключения при прилагане на наредба 7/2003 г.
7	Подготовка на ПУР и годишен отчет за изпълнение на изискванията на Наредба 7/2003г.
8	Определяне на мерки за достигане на приложимите емисионни ограничения за ЛОС и избор на НДНТ
9	Мониторинг и докладване на съответствието, методически и контролни указания
10. Библиография
11. Приложения

Използвани съкращения:

ПУР 	План за управление на разтворителите	
ЛОС	Летливи органични съединения	
ОС	Околна среда	
ОР	Органичен разтворител	
ЕК	Европейска комисия	
ЕС	Европейски съюз	
ИАОС	Изпълнителна агенция по околна среда	
КПКЗ	Комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването	
КВР	Количество вложени разтворители	
mg C/Nm3	Концентрация - милиграма общ органичен въглерод на един нормален кубичен метър	
НДЕ	Норми за допустими емисии	
ННЕ	Норми за неорганизирани емисии	
НОЕ	Норми за общи емисии	
НДНТ	Най-добри налични техники	
РИОСВ	Регионална инспекция на околната среда и водите	
СНЕ	Схема за намаляване на емисиите	
ПСКР	Прагова стойност за консумация на разтворители	
МС	Министерски съвет	
МОСВ	Министерство на околната среда и водите	
МЗ	Министерство на здравеопазването	
МРРБ	Министерство на регионалното развитие и благоустройството	
МИ	Министерство на икономиката	
ЗЧАВ	Закон за чистотата на атмосферния въздух	
ЗООС	Закон за опазване на околната среда	

1	Увод
Ръководството се издава на основание чл.3, ал.1 Наредба 7 от 21.10.2003г., за норми за допустими емисии на летливи органични съединения, изпускани в околната среда, главно в атмосферния въздух в резултат на употребата на разтворители в определени инсталации (ДВ, бр.96/2003г.),транспонираща в националното законодателство Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010г. относно емисиите от промишлеността (комплексно предотвратяване и контрол на   замърсяването))отменяща Директива 1999/13ЕО на Съвета от 11 март 1999 година за ограничаване на емисиите на летливи органични съединение, дължащи се на употребата на органични разтворители в определени дейности и инсталации)”наричана по-нататък “Наредба 7/2003 г.”.
Целта на ръководството е да улесни операторите в ефективното и своевременно прилагане на изискванията на Наредба 7/2003 , като едновременно с това предостави методически указания за контрол и налагане на изискванията от страна на компетентните органи.
Ръководството съдържа информация за използваните технологии в засегнатите сектори, приложимите изисквания и допустимите изключения за действащите инсталации на територията на страната.
Представени са специфични за секторите указания и процедури за оценка, мониторинг и измерване на емисиите, доказване на съответствие с емисионните ограничения, определянето и избора на най-добрите налични техники (НДНТ), вкл., определяне на примерни мерки за намаляване употребата на органични разтворители (ОР) и емисиите на летливи органични съединения (ЛОС), докладване пред компетентните органи и др.
Представените указания се основават на достъпна информация както за преобладаващите в страната, така и за съвременните достижения за съответните производствени процеси и дейности, тяхното потенциално въздействие върху околната среда, НДНТ за ограничаване емисиите на ЛОС.
Секторното ръководството е изготвено от Център Чиста Индустрия при Българска стопанска камара (БСК) и е съгласувано с представителни предприятия, браншови организации в обхвата на Наредба 7/2003 и секторни експерти. Работната група по подготовката на проекта на настоящото секторно ръководство изказва благодарност на ръководителите на предприятия и браншови съюзи, оказали съдействие при неговата подготовка.  
Допълнителна информация може да бъде намерена на официална интернет страница на Европейската комисия за обмен на практически опит между страните-членки по прилагането на Директива 2010/75/ЕС на адрес: 
http://ec.europa.eu/environment/industry/stationary/index.htm

http://ec.europa.eu/environment/archives/air/stationary/solvents/index.htm (архив)
2	Предимства от намаляването на емисиите на ЛОС за околната среда и операторите
Въпреки въвеждането на редица заместители, в промишлеността продължават да се използват големи количества разтворители и ЛОС, които имат вредно въздействие върху човешкото здраве и околната среда. 
Много разтворители са класифицирани като опасни вещества, а някои от тях са  канцерогенни или токсични. Отпадъците, съдържащи разтворители, също се класифицират като вредни поради токсичността и/или запалимостта им. 
От друга страна, употребата на разтворители и техните емисии в атмосферния въздух създава не само локални проблеми, в непосредствена близост до източниците, но е  в състояние да окаже и съществени въздействия в трансграничен мащаб. Доказано е, че ЛОС:
•	допринасят за разрушаването на стратосферния озонов слой;
•	ЛОС са газове, които предизвикват парников ефект;
•	вземат участие във фотохимични реакции с други вещества, например азотни оксиди, като в резултат се получава тропосферен озон, който е потенциално опасен за дихателните органи на човека, зърнените култури и вегетацията на растенията.
Ето защо, намаляването на употребата на органични разтворители (ОР) и на емисиите на ЛОС ще доведе до значителен положителен ефект върху околната среда. В допълнение, това намаление е съвместен ангажимент на Р България и страните членки на ЕС, в рамките на Протокола за намаляване на подкиселяването, еутрофикацията и образуването на тропосферен озон, към Конвенцията за трансгранично замърсяване на въздуха на далечни разстояния от 1979г.
За много инсталации разходите за закупуване на разтворители са сравними с тези за привежданe на дейността им в съответствие с изискванията на законодателството в областта на околната среда. Например, при печатна дейност или нанасяне на покрития около 2% от преките оперативни разходи отиват за разтворители. Допълнителни разходи са скрити в цената на мастилата, боите и др. Във фармацевтичната индустрия разтворителите представляват 7-8% от оперативните разходи.
В тази връзка, управлението на употребата на ОР и нейното ограничаване има за резултат:
•	увеличаване на конкурентоспособността на фирмата;
•	увеличаване на добавената стойност чрез:
o	намаляване на разходите за разтворители;
o	намаляване на разходите на консумативи (напр. мастила, бои и др.);
o	намаляване на разходите за депониране на отпадъци, третиране на ЛОС отделяни във въздуха и отпадъчните води.
•	подобряване на ефективността на производството, а в ред случаи и на качеството на продукцията;
•	подобряване на имиджа на фирмата, правейки я по-атрактивна за клиентите, инвеститорите, държавните власти и живущо в съседство население.

В допълнение, намалената консумация на разтворители може да доведе до отпадане необходимостта от прилагане на определени изисквания на екологичното законодателство, а оттам и до допълнителна икономия на финансови средства.
От друга страна, оптимизирането на производствените процеси, свързано с управлението на употребата на разтворители, ще доведе до намаляване на разходите по ограничаване на емисиите в атмосферата, поради по-малките количества отпадъчни газове, които подлежат на пречистване.

3	Изисквания на Закона за чистотата на атмосферния въздух (ЗЧАВ)
Законът урежда определянето на показатели и норми за качеството на атмосферния въздух, ограничаването на емисиите и правата и задълженията на държавните и общинските органи, на юридическите и физическите лица по контрола, управлението и поддържането на качеството на атмосферния въздух.
Описаните в ЗЧАВ изисквания се отнасят за проектираните, изгражданите и намиращите се в експлоатация обекти и съоръжения с производствено и предназначение, в които се употребяват  ЛОС.
Един от основните показатели, които характеризират качеството на атмосферния въздух в приземния слой, е озона, който се образува при наличие на ЛОС.
 За инсталациите, извършващи дейности по приложение № 1 от Наредба 7/2003 г. за норми за допустими емисии на летливи органични съединения, изпускани в околната среда, главно в атмосферния въздух, в резултат на употребата на разтворители в определени инсталации, независимо от консумацията на разтворител, с изключение на инсталациите с издадено комплексно разрешително по реда на глава седма от ЗООС, изпълнителният директор на Изпълнителната агенция по околна среда създава, а директорът на съответната регионална инспекция по околната среда и водите, на чиято територия са разположени инсталациите, поддържа публичен регистър, достъпен чрез интернет.
Редът и начинът за регистрация е описан в чл. 30 л от ЗЧАВ. 
Необходими документи за регистрация към заявлението: 
1. ЕИК, за чуждестранните лица - документ, издаден в съответствие с националното им законодателство, удостоверяващ правния им статус;
2. технологична схема на инсталацията, описание на дейността, местоположение на площадката, на която е разположена инсталацията;
3. документ за платена такса за регистрация или за вписване на промяна в обстоятелствата.
За заявлението се използва образец, одобрен от министъра на околната среда и водите. Когато заявителят е чуждестранно физическо или юридическо лице, документът, издаден в съответствие с националното им законодателство, удостоверяващ правния им статус се представя и в легализиран превод на български език.
Операторите на новите инсталации подават заявление за регистрация 30 дни преди пускането им в експлоатация..
Регистрацията е безсрочна и за нея се издава удостоверение.
При промяна в обстоятелствата следва да бъде подадено заявление до директора на съответната РИОСВ и да се представят документи, удостоверяващи промяната по реда на чл. 30 л, ал. 12 от ЗЧАВ.
Новите и съществуващите инсталации от обхвата на категориите дейности на Наредба 7/2003 г. се експлоатират при спазване на нормите за допустими емисии и свързаните с тях изисквания, определени в Наредба 7/2003. Употребата в инсталациите на ЛОС с предупреждения за опасност  (по чл. 10в, ал. 1, т. 1 от Наредба 7/2003), когато липсва техен икономически и технически достъпен заместител, се извършва въз основа на комплексно разрешително, когато такова се изисква по Закона за опазване на околната среда, или разрешение, издадено от министъра на околната среда и водите (чл.9а от ЗЧАВ и чл.28а от Наредба 7/2003). Употребата се разрешава  при условие че е доказана липсата на риск за човешкото здраве и за околната среда, спазени са изискванията на Наредба 7/2003  и се прилагат най-добрите налични техники (НДНТ). Разрешение за употреба (когато инсталацията не е включена в комплексно разрешително), се издава след подаване на заявление  и утвърден план за управление на разтворителите от предходната година, оценка на инсталацията за използвана НДНТ, актуални протоколи от анализи на работната среда, становище от съответната РИОСВ за проверка на ПУР, съответствие с НДНТ и анализа на условията на работната среда. Срокът на разрешението се определя в зависимост от появата на икономически и технически достъпен заместител.
Съгласно ЗЧАВ производствените и вентилационните газови потоци - носители на емисии, се изпускат в атмосферния въздух организирано. Височината на изпускащите устройства се определя така, че в резултат на разсейването концентрациите на замърсяващи вещества в приземния слой да не превишават пределно допустимите концентрации на вредни вещества (замърсители) в атмосферния въздух. Министърът на околната среда и водите съвместно с министъра на здравеопазването утвърждава методика за изчисляване височината на изпускащите устройства, разсейването и очакваните концентрации на замърсяващи вещества в приземния слой, която е задължителна при проектиране и изграждане на нови обекти и при реконструкция и разширение на действащи обекти и дейности.
Операторите на инсталации от дейностите по Наредба 7/2003, са длъжни да провеждат собствени измервания - непрекъснати (автоматични) и/или периодични, да извършват редовни проверки и да изготвят и изпълняват програма за техническа поддръжка на пречиствателните съоръжения с оглед на осигуряване спазването на емисионните норми, да уведомяват своевременно общинските органи и регионалните инспекции по околната среда и водите за предстоящи промени в суровините и в технологичните процеси, които ще доведат до изменения в условията и изискванията за осигуряване качеството на атмосферния въздух, както и при извършване на ремонтни работи на пречиствателните съоръжения, да уведомяват общинските органи и регионалните инспекции по околната среда и водите за промените в предмета на дейност, в наименованието, на собственика на обекта и на лицата, отговарящи за опазване на околната среда, да уведомяват общинските органи и РИОСВ за настъпили производствени аварии и други инциденти, които могат да доведат до увеличаване на емисиите или да предизвикат влошаване качеството на атмосферния въздух и да предприемат мерки съгласно нормативната уредба, регламентираща действията при промишлени аварии и бедствия, да осигуряват неограничен достъп на контролните органи до обектите и съоръженията и до всички документи и данни, свързани с емисии в атмосферния въздух, както и да им оказват съдействие при изпълнението на техните функции.
Емисиите на инсталациите се установяват чрез измерване по регламентирани методи или  изчисление по балансов метод. Регламентирани методи и средства за измерване на емисии са установените със стандартизационни документи, а при липса на такива измерването се извършва по методики, утвърдени от министъра на околната среда и водите. Контролните органи измерват емисиите от даден стационарен източник най-малко веднъж на две години. Ръководителите на обекти с неподвижни източници осигуряват измерване на емисиите в съответствие с определените от министъра на околната среда и водите ред и начин за измерване на емисиите на вредни вещества (замърсители), изпускани в атмосферния въздух от обекти с неподвижни източници, и с предписанията на контролните органи. Измерените стойности на емисиите от неподвижните източници се нанасят в дневник. Дневникът, както и диаграмите от автоматичното регистриране на емисиите се съхраняват 8 години и при поискване се предоставят на контролните органи. Министърът на околната среда и водите съгласувано със заинтересуваните министри издава заповед за утвърждаване на методика за изчисляване по балансови методи на емисиите на вредни вещества (замърсители), изпускани в атмосферния въздух.
Лицата, които не изпълняват изискванията на Наредба 7/2003 г., се наказват, съгласно чл. 34е от ЗЧАВ:
1. при неспазване на нормите за допустими емисии на ЛОС - по реда, определен в чл. 69 от Закона за опазване на околната среда;
2. при неспазване нормите за неорганизирани емисии, нормите за общи емисии или целевите норми за общи емисии в зависимост от категориите дейности - с имуществена санкция в размер от 5000 до 15 000 лв.;
3. при неуведомяване на контролния орган за превишаване на съответните долни прагови стойности за консумация на разтворители - с имуществена санкция в размер 15 000 лв.;
4. за непредставяне на годишен план за управление на разтворителите от операторите на инсталации без издадени комплексни разрешителни в срока по чл. 20, ал. 3 от Наредба 7/2003, друга допълнително изискана информация и/или неизпълнение на мерките за постигане на съответствие съгласно чл. 20, ал. 1 и 2 и чл. 22 от Наредба 7/2003 г. за представяне и коригиране на ПУР - с имуществена санкция в размер 15 000 лв.;
5. за непредставяне в срок на информацията по чл. 30з, ал. 2, т. 2 от ЗЧАВ - с глоба 1000 лв., съответно с имуществена санкция в размер 2000 лв.
6. за неспазване изискванията на чл. 28а, 28б и 28в от Наредба 7/2003 г. за замяна на използваните ОР- с глоба от 1000 до 5000 лв., съответно с имуществена санкция в размер от 2000 до 15 000 лв. 
Лице, което възпрепятства контролните органи при изпълнение на правомощията им по чл. 30з от  ЗЧАВ, се наказва с глоба, съответно с имуществена санкция в размер 20 000 лв.
Съгласно чл. 34л от ЗЧАВ, при повторно извършено нарушение глобите, съответно имуществените санкции по чл. 34е, чл. 34ж, чл. 34з, чл. 34и и чл. 34к  от ЗЧАВ се налагат в двоен размер.
4	Обхват на Наредба 7/2003 
4.1	Обхват на категорията дейност (сектор)
Операторите на инсталации, в които ще се извършват дейности с употреба на разтворители от категориите съгласно приложение № 1 от Наредба 7/2003, уведомяват за това съответната РИОСВ на етап инвестиционно предложение съгласно чл. 20, ал. 11 на Наредба 7/2003 г. и чл. 95, ал. 1 от ЗООС – Възложителят на инвестиционното намерение информира в най-ранния етап на инвестиционното намерение компетентните органи и засегнатото население, като го обявява писмено.
Всички инсталации, извършващи една или повече от описаните в приложение № 1 към Наредба 7/2003 категории дейности, следва да прилагат установените с нея специфични изисквания. 
При определянето на категорията дейност следва да се отчитат условията, при които се използват ЛОС. 
Произвежданите в продукти се класифицират съгласно установената от НСИ национална класификация на продуктите по икономически дейности - http://www.nsi.bg/sites/default/files/files/publications/KID-2008.pdf. От друга страна, при износ те се класифицират по кодове съгласно действащата митническа тарифа.
По-нататък са посочени примерните продукти и дейности, включени в обхвата на конкретната дейност по приложение 1 и 2.  Определянето на категориите дейности на инсталациите  следва да бъде съгласувано със съответната РИОСВ, съгласно изискванията на Наредба 7/2003 г. (респективно Директива 2010/75/ЕС  относно емисиите от промишлеността).
По смисъла на Наредба 7/2003 (приложение №1, т.18), дейността Преработка на каучук се определя като: 
"Дейност с пластициране, смилане, смесване, каландриране, екструдиране и вулканизиране на естествен или синтетичен каучук и всякакви допълнителни операции за превръщане на естествен или синтетичен каучук в готов продукт. “
Примерни  промишлените дейности, които попадат в обхвата на Наредба 7/2003 г.  са описаните в раздел 22 - Производство на изделия от каучук и пластмаси, група 22.1 Производство на изделия от каучук , клас Производство на външни и вътрешни гуми, регенериране на пневматични гуми. Всички предприятия, които са така класифицирани по КИД, следва да бъдат  включени в регистъра, ако използват органични разтворители в процеса на производството. 
Наред с това, следва да бъдат отчетени и предприятията, които имат инсталации за преработка на каучук но дейността не е преобладаваща и е част от други дейности по приложение 1 на Наредба 7/2003 г. (напр. част от производство на ламинирани изделия).
Съгласно http://www.nsi.bg/sites/default/files/files/publications/KID-2008.pdf  и ПРОДПРОМ-2012 - Номенклатура на промишлената продукция – 2012 дейността обхваща, но не изчерпва:
Код	Наименование	
22.11	Производство на външни и вътрешни гуми; регенериране на пневматични гуми	
22.11.11	Пневматични гуми от каучук, нови, за леки автомобили	
22.11.11.00	Пневматични гуми от каучук, нови, за леки автомобили, вкл. за товаро-пътнически и състезателни автомобили	
22.11.12	Пневматични гуми от каучук, нови, за мотоциклети и велосипеди	
22.11.12.00	Пневматични гуми от каучук, нови, за мотоциклети и велосипеди	
22.11.13	Пневматични гуми от каучук, нови, за автобуси, товарни автомобили и самолети	
22.11.13.55	Пневматични гуми от каучук, нови, за автобуси или товарни автомобили, с индекс на натоварване <= 121	
22.11.13.57	Пневматични гуми от каучук, нови, за автобуси или товарни автомобили, с индекс на натоварване > 121	
22.11.13.70	Пневматични гуми от каучук, нови, за самолети	
22.11.14	Пневматични гуми от каучук, нови, за селскостопански и лесовъдни превозни средства и съоръжения и други външни пневматични гуми	
22.11.14.00	Пневматични гуми от каучук, нови, за селскостопански и лесовъдни превозни средства и съоръжения и други външни пневматични гуми	
22.11.15	Вътрешни гуми, плътни или кухи (полуплътни) бандажи и сменяеми протектори за пневматични гуми и колани (предпазни ленти), от каучук	
22.11.15.30	Бандажи, плътни или кухи (полуплътни) и протектори за пневматични гуми	
22.11.15.50	Колани (предпазни ленти) от каучук	
22.11.15.70	Вътрешни гуми от каучук	
22.11.16	Профили за поправка на гуми от невулканизиран каучук	
22.11.16.00	Профили за поправка на гуми от невулканизиран каучук	
22.11.20	Регенерирани пневматични гуми	
22.11.20.30	Регенерирани пневматични гуми за леки автомобили, вкл. за товаро-пътнически и състезателни автомобили	
22.11.20.50	Регенерирани пневматични гуми за автобуси или товарни автомобили	
22.11.20.90	Регенерирани пневматични гуми, предназначени за самолети или за друга употреба	
22.19	Производство на други изделия от каучук	
22.19.10	Регенериран каучук в първични форми или на плочи, листове или ленти	
22.19.10.00	Регенериран каучук в първични форми или на плочи, листове или ленти	
22.19.20	Невулканизиран каучук и изделия от него; вулканизиран каучук, различен от твърдия каучук, на нишки, въжета, плочи, листове, ленти, пръчки и профили	
22.19.20.13	Невулканизиран каучук с прибавка на сажди или силициев диоксид	
22.19.20.19	Други невулканизирани каучукови смеси (без каучук с прибавка на сажди или силициев диоксид)	
22.19.20.30	Форми и изделия от невулканизиран каучук, вкл. пръчки, тръби, профили, дискове, шайби (без профили за поправка на гуми)	
22.19.20.50	Нишки и въжета от вулканизиран каучук	
22.19.20.70	Плочи, листове и ленти, от вулканизиран каучук	
22.19.20.83	Пръчки и профили от порест, вулканизиран каучук	
22.19.20.85	Подови настилки и изтривалки, ненарязани или само нарязани в квадратна или правоъгълна форма, от непорест вулканизиран каучук	
22.19.20.87	Пръчки и профили от непорест, вулканизиран каучук	
22.19.30	Маркучи от вулканизиран каучук, различен от твърдия каучук	
22.19.30.30	Маркучи от вулканизиран каучук, неподсилени, нито комбинирани с други материали, без съединителни части	
22.19.30.55	Маркучи от вулканизиран каучук, подсилени или комбинирани само с метал, без съединителни части	
22.19.30.57	Маркучи от вулканизиран каучук, подсилени или комбинирани само с текстилни материали, без съединителни части	
22.19.30.59	Маркучи от вулканизиран каучук, подсилени или комбинирани с други материали, без съединителни части	
22.19.30.70	Маркучи от вулканизиран каучук със съединителни части (свръзки, колена, муфи)	
22.19.40	Транспортни ленти или трансмисионни ремъци от вулканизиран каучук	
22.19.40.30	Трансмисионни ремъци с трапецовидно напречно сечение, със или без жлебове, от вулканизиран каучук	
22.19.40.50	Транспортни ленти от вулканизиран каучук	
22.19.40.70	Безконечни ремъци за зъбни трансмисии (синхронни) от вулканизиран каучук	
22.19.40.90	Други трансмисионни ремъци от вулканизиран каучук	
22.19.50	Платове с покритие от каучук, различни от платната за пневматични гуми	
22.19.50.50	Лепливи ленти от платове с покритие от каучук, с широчина <= 20 см	
22.19.50.70	Платове с покритие от каучук, без лепливи ленти от гумирани тъкани с широчина <= 20 см	
22.19.60	Облекло и допълнения за облекло (вкл. ръкавици) от вулканизиран каучук, различен от твърдия каучук	
22.19.60.00	Облекло и допълнения за облекло (вкл. ръкавици) от вулканизиран каучук, различен от твърдия каучук	
22.19.71	Хигиенни или фармацевтични изделия (вкл. биберони) от вулканизиран каучук, различен от твърдия каучук	
22.19.71.20	Презервативи от вулканизиран каучук (латексни)	
22.19.71.30	Хигиенни или фармацевтични изделия, вкл. биберони, помпички за изцеждане на кърма и подобни изделия за бебета, от вулканизиран каучук, различен от твърдия каучук	
22.19.72	Подови настилки и изтривалки от непорест вулканизиран каучук, различен от твърдия каучук	
22.19.72.00	Подови настилки и изтривалки, кантовани или обработени по друг начин, от непорест вулканизиран каучук, различен от твърдия каучук	
22.19.73	Други изделия от вулканизиран каучук, н.д.; твърд каучук (ебонит) във всякакви форми и изделия от него; подови настилки и изтривалки от вулканизиран порест каучук	
22.19.73.10	Други изделия от порест вулканизиран каучук за техническа употреба	
22.19.73.21	Гуми за изтриване от непорест вулканизиран каучук	
22.19.73.23	Уплътнители от непорест вулканизиран каучук	
22.19.73.30	Противоударни предпазители (кранци), дори надуваеми, за акостиране на кораби и други надуваеми изделия, от непорест вулканизиран каучук	
22.19.73.45	Части от каучук и метал за автомобили и трактори	
22.19.73.47	Формувани части, вкл. компенсиращи съединители, от непорест вулканизиран каучук за автомобили и трактори	
22.19.73.49	Части от каучук и метал,  различни от тези за автомобили и трактори	
22.19.73.50	Ходила от каучук	
22.19.73.65	Други изделия (вкл. компенсиращи съединители, различни от тези за автомобили и трактори, каучукови ленти, торбички за тютюн, букви за печати и подобни, запушалки и уплътнения за бутилки) от вулканизиран каучук (без тези от ебонит)	
22.19.73.79	Твърд каучук (ебонит), вкл. отпадъци и остатъци, и изделия от него	

4.2	Описание на процесите и технология на производството с употреба на ОР
Описание на специфичните технологични процеси, операции и дейности за разглежданата категория дейност (сектор) с употреба на ОР, вкл., използваните суровини и материали е представено в ПРИЛОЖЕНИЕ 1 “Технология на преработка на каучук и определяне на НДНТ”, както и в приложения примерен план за управление на разтворители (ПУР) и приложената библиография. 
В същото приложение са описани приложимите в сектора НДНТ за ограничаване емисиите на ЛОС, в т.ч. възможните първични/ превантивни и вторични/ контролни мерки (пречиствателни съоръжения).
Допълнително са включени достижими нива на емисии при прилагането на отделните НДНТ и свързаните с това разходи.

5	Общи изисквания на Наредба 7/2003 г. (последна промяна ДВ бр.24 от 12 Март 2013г.)
Установените с Наредба 7/2003 основни изисквания се отнасят до всички инсталации, извършващи дейности от категориите съгласно приложение № 1 към нея. Те включват задължения за :
-	регистрация на всички оператори на инсталации, които изпълняват дейности съгласно приложение 1 на Наредба 7/2003 (за действащите инсталации срока беше декември 2013 г., а за новите – 30 дни преди пускане в експлоатация.)
-	ежегодно деклариране пред РИОСВ в срок до 31 март на текущата година информация за консумацията на разтворители и количеството вложени разтворители за предходната година съгласно т. 3.1 на приложение № 8, както и информация за оператора. Задължението е за операторите на инсталации с издадено КР и  извършващи дейности с употреба на разтворители от категориите съгласно приложение № 1, при които няма превишаване на установените за тях долни ПСКР, съгласно приложение № 2.
-	определяне на количествата консумирани органични разтворители (ОР);
-	ежегодно докладване чрез планове за управление на разтворители (ПУР) пред компетентните органи при надвишаване на ПСКР;
-	подготовка и представяне на компетентния орган (КО) на ПУР, т.е., на масов баланс на количествата използван ОР (напуснал площадката като емисии или като част от материални потоци) в определения от Наредба 7/2003 формат;
-	определяне на приложимите емисионни ограничения съгласно чл. 4 и чл. 10в, ал. 1 (вкл., оценка и вземане на решение от оператора за типа на емисионните ограничения, когато е налице нормативна възможност за избор);
-	спазване на емисионни ограничения;
-	прилагане на мерки и планове за поддържане на съответствие с определените емисионни ограничения, вкл., чрез прилагане на най-добрите налични техники (НДНТ) в предвидените от Наредба 7/2003 случаи, или по доброволен избор от страна на оператора;
-	определяне вида, количествата, ограничаване или прекратяване на употребата на ОР (ЛОС) с рискови фрази, дефинирани в чл. 10в и замяната им с ОР с по-малко опасни свойства;
-	мониторинг на употребата и емисиите на ЛОС (в т.ч., чрез ПУР), провеждане на непрекъснати или собствени периодични или контролни измервания в зависимост от праговите стойности на масовите потоци на отпадъчните газове съдържащи ЛОС, в т.ч., за тези с определени  предупреждения за опасност;
-	периодично докладване пред компетентните органи съответствието с изискванията на Наредба 7/2003 съобразно глава четвърта;
-	прилагане на специфични мерки и изисквания вкл., на предвидените изключения за прилагане;
-	изпълнение на други изисквания, свързани с осигуряване на обществен достъп до информация, задължения на компетентните органи и т.н.
5.1	Определяне на консумацията на ОР
Консумацията на разтворители представлява общото количество вложени разтворители в дадена инсталация през една календарна година или друг 12 месечен период, с изключение на ЛОС, възстановени за повторна употреба съгласно § 1, т. 22 на допълнителните разпоредби на Наредба 7/2003г.
От своя страна, количеството вложени разтворители и тяхната повторна употреба се определят  за инсталацията съгласно допълнителните разпоредби на Наредба 7/2003, съответно § 1 т.23 и 24. Следва да бъде отбелязано, че съгласно § 1, т.1 на Наредба 7/2003 инсталацията е неподвижно техническо съоръжение, в което се извършват една или повече от посочените в приложение № 1 дейности и всички други дейности, извършвани на същата площадка, които са непосредствено свързани с тях и имат техническа връзка с дейностите, изброени в същото приложение, и могат да окажат въздействие върху емисиите и замърсяването..
Една инсталация за преработка на каучук включва, както съоръженията за извършване на основните технологични процеси и операции (кофекциониране и приготвянена каучукови разтвори), така и съоръжения, машини, съдове, реактори в които се извършват спомагателните, предварителните и завършващи операции и дейности (свързани със съхранение и транспортиране на ОР, почистване на оборудването). 
Консумацията на разтворители в инсталацията включва общото количество разтворители, вложено в рамките на една календарна година с изключение на ЛОС, възстановени за повторна употреба, във всички посочени производствени и спомагателни дейности. 
Отделните производствени линии, в рамките на една производствена площадка се разглеждат като една инсталация, вкл., по отношение на консумацията на разтворители и прилагането на емисионните ограничения.
Консумацията на разтворители в дадена инсталация се определя съгласно указанията по раздел  7.2  на настоящото ръководство. 

5.2	Инсталации с консумация на ОР под долната ПСКР 
След определянето на консумацията на разтворители, полученото число се сравнява със съответната долна прагова стойност за консумацията на разтворители, установена за дадената категория дейност в приложение №  2 на Наредба 7/2003г. (т. 19 Извличане на растителни масла и животински мазнини и рафиниране на растителни масла).
В съответствие с чл. 20, ал.8, операторите на инсталации с издадено КР и извършващи дейности с употреба на разтворители от категориите съгласно приложение № 1, при които няма превишаване на установените за тях долни ПСКР, съгласно приложение № 2 ежегодно, в срок до 31 март на текущата година, декларират пред РИОСВ информация за консумацията на разтворители и количеството вложени разтворители за предходната година съгласно т. 3.1 на приложение № 8, както и информация за оператора. 
Тези инсталации не са задължени да прилагат установените с Наредба 7/2003 норми за емисии на ЛОС. При допълнителна преценка те могат доброволно да приложат описаната в Ръководство № 17 “ОПРЕДЕЛЯНЕ, ОЦЕНКА И ИЗБОР НА НАЙ-ДОБРИ НАЛИЧНИ ТЕХНИКИ за ограничаване емисиите на лос”, система за управление на органични разтворители, с оглед на свързаните с това икономически ползи. Това не се отнася единствено до инсталациите за химическо чистене, т.к., за тази категория дейност не е установена долна ПСКР, т.е. всички такива инсталации са длъжни за спазват установената с Наредба 7/2003 норма за общи емисии на разтворители (виж раздел 6).
За инсталациите, извършващи дейността Преработка на каучук в приложение № 2 към Наредба 7/2003 е определена долна прагова стойност за консумацията на разтворители в размер на 15 t/y (тона/годишно).
В тази връзка, операторите на инсталации, при чиято експлоатация е налице превишаване на ПСКР от 15 t/y са задължени да спазват установената с Наредба 7/2003 НДЕ/ННЕ или норма за общи емисии на ЛОС. За тези инсталации не са приложими целеви норми за общи емисии, определени на основата на схема за намаляване на емисиите (СНЕ). 
Операторите на инсталации с консумация под ПСКР са задължени да декларират пред РИОСВ в срок до 31 март на текущата година информация за консумацията и количеството вложени разтворители  през предходната година. 
Те могат да приложат доброволно част от изискванията на Наредба 7/2003 с оглед ограничаване на емисиите, намаляване на разходите и подобряване на конкурентоспособността в рамките на сектора.
5.3	Инсталация с консумация на ОР над долната ПСКР
Инсталациите, при чиято експлоатация е налице превишаване на установените годишни долни ПСКР, са длъжни да прилагат нормите за емисии на ЛОС, както и други изисквания на Наредба 7/2003 в съответствие с указанията на настоящото ръководство.
Всички инсталации за преработка на каучук, при чиято експлоатация е налице превишаване на праговата стойност за годишна консумация на разтворители от 15 t/г са задължени да спазват установената с Наредба7/2003 НДЕ/ННЕ или норма за общи емисии на разтворители.
Консумацията на разтворителите се определя съгласно указанията на настоящото ръководство.
За да направи първоначална преценка дали дадена инсталация за Преработка на каучук попада в обхвата на Наредба 7/2003, компетентния орган следва да познава производствените процеси, в т.ч., спецификата на технологиите и операциите. 
Например използваната инсталация може да преработва каучук само за производство на изделия, а може към тях да произвежда и лепила, съдържащи ОР. Във втория случай инсталациите използват по-голямо количество ОР. 
6	Емисионни ограничения за ЛОС, други изисквания и изключения при прилагане на наредба 7/2003 г.
Установените с Наредба 7/2003 норми за допустими емисии на ЛОС се разделят на:
1)	Норми за допустими емисии (НДЕ) в отпадъчните газове, прилагани винаги в комбинация с Норми за неорганизирани емисии (ННЕ);
2)	Норми за общи емисии (НОЕ);
3)	Целеви НОЕ, определени по схема за намаляване на емисиите (СНЕ);
4)	Норми за допустими емисии за ЛОС, представляващи опасни вещества за които в Наредба 7/2003 са определени съответни предупреждения за опасност.
Съгласно чл. 4 на Наредба 7/2003 г. емисиите на ЛОС, образувани при експлоатацията на инсталациите се ограничават при едно от следните условия:
1)	изпусканите емисии да не превишават НДЕ в отпадъчните газове, вкл. нормите за неорганизирани емисии (ННЕ) на ЛОС, установени за съответните категории дейности съгласно приложение № 2;
2)	изпусканите емисии да не превишават нормите за общи емисии (НОЕ) на ЛОС, установени за съответните категории дейности съгласно приложения № 2 и 3;
3)	изпусканите емисии да не превишават целевите НОЕ на ЛОС, определени в рамките на съответната схема за намаляване на емисиите (СНЕ), при условие, че се постига равностойно намаляване на емисиите, в сравнение с намаляването, постигнато чрез прилагане на НДЕ, ННЕ и НОЕ по т. 1 и т. 2.
Принципите на прилагане на емисионните ограничения се съгласуват със съответната РИОСВ в следната последователност:
-	операторът следва да прилага определените задължителни  емисионни ограничения по т.1, или
-	прилагане на НОЕ, когато са единствено посочени в приложение 2 за дейността или когато операторът докаже, че е прилагането на ННЕ съгласно приложение 2 е невъзможно по технически и икономически причини и че това няма да доведе до значително увеличаване на риска за човешкото здраве и околната среда– за освобождаването от задължение за спазване на ННЕ и прилагане на НОЕ се издава решение на КО за инсталациите, които са извън обхвата на приложение 4 на ЗООС или с издадено комплексно разрешително, или
-	прилагане на СНЕ, когато изчислените чрез НДЕ и ННЕ емисии са по-ниски и се постига равностойното им намаление. 
Емисионните ограничения за ЛОС с предупреждения за опасност имат задължителен и безалтернативен характер в съответствие с условията определени в чл. 10в. 
Обобщена справка за приложимите норми по отделни категории дейности е представена в ПРИЛОЖЕНИЕ 1 към ръководство № 16.
6.1	Норми за допустими емисии в отпадъчните газове
Отнасят се за съдържанието на ЛОС в отпадъчните газове от преки източници (локални устройства), чието окончателно емитиране в атмосферния въздух се извършва организирано, т.е. през изпускащо устройство - комин, пречиствателно съоръжение или вентилационна система. Особено важно е да се отбележи, че тук не се включват изпускащи устройства от общообменни вентилации на работната среда, съгласно определението за неуловени емисии (О4) по т. 3.2 на приложение № 8, към чл.20, ал. 1 на Наредба 7/2003 (Класифицирането на вентилационната система като О1 или О4 се съгласува със съответната РИОСВ).
За краткост, емисиите на ЛОС в отпадъчните газове се наричат организирани.
НДЕ се прилагат към инсталации, които изпускат организирано значителна част от образуваните при експлоатацията им емисии, винаги в комбинация с определените ННЕ. По тази причина, НДЕ в комбинация с ННЕ, са установени единствено за част от категориите дейности, попадащи в обхвата на Наредба 7/2003.
Обемният дебит на отпадъчните газове винаги се изразява в m3/h при нормални условия (температура 273,15°K и налягане 101,3 KРa). 
Съгласно чл. 25, ал.2 от Наредба 7/2003 г. НДЕ на ЛОС в отпадъчните газове се отнася за концентрацията при нормални условия на ЛОС, определени като общ органичен въглерод (ОВ) в mgС/Nm3, освен ако в приложение № 2 не е посочено друго. Съответствието с чл. 10в се проверява въз основа на сумата от масовите концентрации на отделните ЛОС.
Масовия поток се определя в kg за определен период (час, година). 
За инсталациите за преработка на каучук с Наредба 7/2003 г. са установени НДЕ в отпадъчните газове. 
№ по ред	Категория дейност 	ПСКР 
[t/y]	Приложими норми за емисии	
			НДЕ
[mgC/m3]	ННЕ [%]	НОЕ	Забележка	
							
18.	Преработка на каучук >15		20	25(2)	25% от КВР	(2) ННЕ не включва разтворителите, които се продават като част от продукти или смеси в запечатан контейнер.	

6.2	Норми за неорганизирани емисии
Нормата за неорганизирани емисии изразява процента на органичните разтворители емитирани неорганизирано от количеството вложени разтворители. 
Съгласно § 1, т. 8 и приложение № 8 т. 4.2, неорганизираните емисии (означени с F в приложение 8 на Наредба 7/2003) са всички изпускани във въздуха, почвата и водите емисии на летливи органични съединения, които не се съдържат в отпадъчните газове, както и съдържащите се в каквито и да е продукти разтворители, освен ако в приложение № 2 не е посочено друго., т.е. не се съдържат в отпадъчни газове. Състоят се от:
-	ОР в отпадъчни води (О2);
-	ОР като замърсяване в продуктите от дадена дейност (О3), освен ако в Наредба 7/2003 изрично не е посочено друго;
-	т.н. “неуловени емисии” (О4) през прозорци, врати, вентилационни и др. подобни отвори, емисии на ЛОС;
-	ОР, емитирани в околната среда по други начини, неотчетени в предходните отпадъчни потоци (О9). 
ННЕ се изразяват като допустимо количество неорганизирани емисии в % от количеството вложени разтворители - КВР вкл., възстановени и повторно употребени ОР (т.е. І = I1 + I2), съгласно § 1, т. 23 и приложение № 8, т. 3.1 и колона 5 на Таблица № 1 от приложение № 2 към чл. 2, ал. 1 на Наредба 7/2003г. За по-голяма част от категориите дейности ННЕ, отнасящи се за новите инсталации, са по-строги от ННЕ за действащи инсталации.
Когато е налице изискване за ННЕ, това винаги е в комбинация с НДЕ. 
Съгласно т. 4.2 на приложение 8 към Наредба 7/2003, неорганизираните емисии за сравняване с нормите за неорганизираните емисии по приложения № 2 и 3, се определят посредством прилагането на едно от следните уравнения:
F = I1 - О1 - О5 - О6 - О7 - О8
     или 	
F = O2 + O3 + O4 + O9.
Съгласно текста на Наредба 7/2003 (т. 4.2 от приложение 8), “Това количество може да се определи чрез директно количествено измерване. Възможно е алтернативно еквивалентно изчисление по друг начин, например чрез използване на ефективността на улавяне на процеса.” Както бе отбелязано, ННЕ се изчисляват като процент на неорганизираните емисии в общото количество вложени ОР (I1 + I2) съгласно т. 3.1 на приложение № 8 и колона 5 на Таблица № 1 от приложение № 2 към чл. 2, ал. 2 на Наредба 7/2003г.
За инсталациите за преработка на каучук, с Наредба 7/2003 са установени норми за  неорганизирани емисии като % от КВР, съгласно таблицата по т. 6.1.
6.3	Норми за общи емисии
Разпоредбите на чл. 4, т. 2 на Наредба 7/2003 се отнасят за общите емисии на ЛОС от дадена инсталация, т.е. сумата от неорганизираните и организирани емисии, изпускани в околната среда, главно в атмосферния въздух, при нейната експлоатация съгласно § 1, т.10. Приложимите норми са посочени в приложение № 2 и № 3 на Наредба 7/2003 и се определят чрез разработването на ПУР по приложение 8. Изразяват се като допустимо количество емисии на ЛОС (О1 + F) спрямо общото количество вложени (КВР)  - I (I1 + I2) или спрямо единица продукт/суровина. 
Установени са отново единствено към част от категориите дейности, попадащи в обхвата на Наредба 7/2003, като за разлика от НДЕ и ННЕ, те се прилагат най-често към инсталации, които изпускат неорганизирано по-голяма част от своите емисии.
За инсталациите от дейност преработка на каучук с Наредба 7/2003 е установена норма за общи емисии на използваните разтворители от 25% от количеството вложен разтворител (КВР)
Тъй като за дейността са определени и НДЕ и ННЕ, съгласно чл. 4, инсталациите биха могли да прилагат НОЕ, след доказване пред КО, че не са в състояние да прилагат ННЕ по технически и икономически причини (чл.7, ал.1). Прилагането на тази възможност е при услови, че това няма да доведе до значително увеличаване на риска за човешкото здраве или околната среда и че при експлоатацията се прилагат определена НДНТ или комбинация от НДНТ.

6.4	Целеви Норми за общи емисии и Схема за намаляване на емисиите
Аналогични са на НОЕ по предходната точка. Също като тях и те се отнасят за общите емисии на ЛОС от дадена инсталация, но са изразени като допустимо количество емисии на ЛОС (разтворители) спрямо единица съдържание на сухо вещество в количеството вложени разтворители.
СНЕ се разработват съгласно чл. 4, т. 3 и приложение № 4 и общите указания от приложение № 8 на Наредба 7/2003 г., за инсталациите от категориите дейности, за които няма посочени НОЕ, 
Прилагането на СНЕ осигурява еквивалентно намаление на общите емисии от инсталацията и се използва като алтернатива на НДЕ и ННЕ , когато операторът докаже, че е прилагането на НДЕ и ННЕ  или НОЕ е технически и икономически невъзможно и че са приложни НДНТ (т. 6.1 и 6.2 по-горе). 
При всички случаи при които операторът прилага целеви НОЕ, разработената СНЕ, следва да бъде представена на компетентните органи за утвърждаване съгласно чл. 6 на Наредба 7/2003.
За дейностите за които в приложение 2 на Наредба 7/2003 са установени НОЕ, като единица продукт/ суровина, определянето на целева НОЕ е неприложимо, тъй като нейните  принципи са заложени в самата НОЕ. 
Една СНЕ следва да бъде разработена с отчитане на основни мерки, които биха довели до понижение на средното съдържание на ОР в общо вложените материали и/или повишена ефективност при използването на материалите, без да се налага да се прилагат методи по улавяне или деструкция на разтворителите.  
Операторите на инсталации, които прилагат целеви НОЕ, освен ПУР разработват и представят пред компетентните органи за утвърждаване и СНЕ, включваща и мерки за поддържане на съответствие с конкретната целева НОЕ. 
Съответствие се доказва, ако действителните емисии, определени чрез ПУР са по-малки или равни на тези, определени по СНЕ.
Необходимите указания във връзка с разработването на ПУР и СНЕ, вкл., за прилагането на целевите НОЕ, са дадени в приложение № 3 към настоящото секторно ръководство 
За инсталациите за преработка на каучук, с Наредба 7/2003, не са установени възможности за прилагане на целеви норми за общи емисии, доколкото са определени задължителни НДЕ/ННЕ или НОЕ.
 
6.5	Норми за допустими емисии и други изисквания към ЛОС с определени предупреждения за опасност
Установените емисионни ограничения по чл.10в, ал. 1 и 2 на Наредба 7/2003 г. се отнасят за общите емисии на ЛОС, за които се определят или трябва да бъдат определени предупрежденията за опасност в съответствие с Наредбата за реда и начина на класифициране, опаковане и етикетиране на химични вещества и смеси (ДВ, бр. 68 от 2010 г.) или предупрежденията за опасност в съответствие с Регламент (ЕО) № 1272/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. относно класифицирането, етикетирането и опаковането на вещества и смеси (OB L 353, 31.12.2008 г.) и не могат да превишават следните НДЕ: 
1.	За веществата или смесите, които заради съдържанието си на ЛОС са класифицирани като канцерогенни, мутагенни или токсични за репродукцията и имат или които трябва да бъдат обозначени с предупрежденията за опасност H340, H350, H350i, H360D или H360F - 2mg/m3.  Не се прилагат в случаите, когато сумарният масов поток на всички ЛОС (изпускани от дадена инсталация), за които се определят или трябва да бъдат определени посочените предупрежденията за опасност, при никакви обстоятелства не превишава 10 g/h. За разрешаването на употребата на посочените вещества виж т.3 на Ръководството - Изисквания на ЗЧАВ 
2.	за халогенирани ЛОС, обозначени с предупрежденията за опасност Н341 или Н351  - 20 mg/m3. Това изискване не се прилага в случаите, когато сумарният масов поток на всички ЛОС (изпускани от дадена инсталация), за които се определя или трябва да бъдат определени посочените  и/или предупреждения за опасност, при никакви обстоятелства не превишава 100 g/h.

Изпускането на ЛОС съгласно чл. 10в, ал. 1 на Наредба 7/2003 г. се контролира както емисиите от инсталацията при контролирани условия, доколкото е технически и икономически осъществимо, с цел опазване общественото здраве и околната среда. Изключения от разпоредбите не се допускат.
Съгласно чл. 28 а, употребата на ЛОС по чл. 10в, ал. 1, т. 1, (обозначени с предупрежденията за опасност H340, H350, H350i, H360D или H360F) с изключение на случаите когато замяната им не е възможна поради липса на икономически и технически достъпен заместител на посочените вещества, употребата им в тези инсталации може да бъде продължена само след получаване на разрешение от министъра на околната среда и водите, при условие че се докаже отсъствието на риск за човешкото здраве и за околната среда, спазват се изискванията на Наредба 7/2003 и се използва НДНТ. Разрешаването на употребата на тези ЛОС се извършва по реда и начина на чл. 30л от ЗЧАВ (т.3 от ръководството)
Съгласно чл. 28б. се забранява  употребата на ЛОС по чл. 10в, ал. 1, т. 2 (обозначени с предупрежденията за опасност Н341 или Н351) в инсталациите, с изключение на случаите, когато замяната им не е възможна поради липса на икономически и технически достъпен заместител на посочените вещества и смеси, употребата им в тези инсталации може да бъде продължена само след преценка на РИОСВ, в рамките на процедурата по утвърждаване на ПУР, към който се прилага икономическа и техническа обосновка за доказване липсата на икономически и технически достъпен заместител на използваните вещества.
В инсталациите за преработка на каучук не се използват ОР и смеси, съдържащи ОР, за които са определени предупрежденията за опасност H340, H350, H350i, H360D или H360F, Н341 или Н351 ,в съответствие с Наредба за реда и начина на класифициране, опаковане и етикетиране на химични вещества и смеси (ДВ, бр. 68 от 2010 г.) или предупрежденията за опасност в съответствие с Регламент (ЕО) № 1272/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. относно класифицирането, етикетирането и опаковането на вещества и смеси (OB L 353, 31.12.2008 г..

6.6	Определяне на приложими емисионни ограничения
Както е отбелязано по-горе, операторът прилага определените задължителни  емисионни ограничения - НДЕ и ННЕ или нормите за общи емисии. В някои случаи е налице нормативна възможност за алтернативни емисионни ограничения, в случаите когато операторът докаже, че е невъзможно спазването на ННЕ по технически и икономически причини и се прилагат НДНТ. Някои от дейностите, които не могат да бъдат извършвани при контролирани условия е възможно да бъдат  освободени от прилагането на ограниченията, ако докажат пред КО, че постигането на съответствие е невъзможно по технически и икономически причини и прилагат НДНТ.  
Инсталациите прилагат НДЕ и ННЕ (едновременно) или норми за общи емисии на ЛОС (НОЕ) или целевите НОЕ, когато е утвърдена СНЕ.
Операторът на съответните инсталации следва да:
-	събере и обработи необходимите предварителни данни и информация;
-	извърши анализ и оценка на прилагането на емисионните ограничения; 
-	съгласува решението с КО на основата заключенията от анализа и приложи утвърдените за съответната инсталация приложими емисионни ограничения.
Обикновено необходимата предварителна информация за определяне на емисионните ограничения включва:
-	данните за актуалните входящи и изходящи потоци на ОР в най-общ или детайлизиран вид (в т.ч.,  чрез разработване на ПУР);
-	резултати от измервания на в т.ч., и преди всичко на отпадъчни газове на ЛОС;
-	наличие и достъпност на средства за измерване, компетентен персонал  или услуги предоставяни от външни (акредитирани) лаборатории;
-	оценка на очакваните разходи за поддържане съответствие в т.ч., за измерване и мониторинг;
-	сравнение на прилаганите техники с НДНТ, съгласно изискванията на ЗООС
За операторите са задължителни конкретните норми, утвърдени от компетентните органи на основата на информацията от представените ПУР и/или СНЕ. 
За удобство, обобщена справка за приложимите норми по отделни категории дейности в обхвата на Наредба 7/2003 е представена в т.6.2 на настоящето ръководство. 
Към инсталациите за Преработка на каучук са приложими нормите за емисии по точка 6.2 или 6.3 по-горе.
6.7	Други задължения и изключения от нормите за емисионни ограничения
Съгласно чл. 5, за дейностите по нанасяне на покрития, обхванати от т. 8 от таблицата в приложение № 2, които не могат да бъдат извършени при контролирани условия, компетентният орган (КО) може да разреши емисиите от инсталацията да не съответстват на изискванията, определени в чл. 4, при условие, че операторът докаже пред КО, че това съответствие е технически и икономически неосъществимо и че са използвани най-добрите налични техники
Следва да се отбележи отново, че допустимите изключения съгласно чл.5 на Наредба 7/2003 се отнасят единствено до инсталациите, които не могат да бъдат експлоатирани при контролирани условия, в съответствие с тяхното определение по § 1, т. 28.
Чл. 7, ал. 1 от Наредба 7/2003, предвижда възможност за неприлагане на установените ННЕ с приложение № 2, когато операторите докажат пред КО, че това е невъзможно по технически и/или икономически причини. Освобождаването от задълженията за прилагане на НДЕ и ННЕ по чл. 4, т. 1, се допуска с решение на КО или в рамките на издадените комплексни разрешителни по реда на Глава седма на Закона за опазване на околната среда. В съответствие с чл. 7, ал. 2 на Наредба 7/2003, решенията се вземат от МОСВ, единствено при условие, че това няма да доведе до значително увеличаване на риска за човешкото здраве или околната среда.
Нормите за общи емисии или целевите НОЕ, които следва да бъдат прилагани  вместо ННЕ (съгласно чл.7), са посочени в приложение № 2 и 3 и 4 (виж също обобщената Справка за приложимите норми, представена в т.5.2 към ръководство № 16). 
Съгласно чл. 8, в случаите по чл. 5 и чл.7, операторите са задължени да докажат пред КО, че при експлоатацията на съответните инсталации се прилага определена НДНТ или комбинация от НДНТ за ограничаване на емисиите на ЛОС при извършване на дадени категории дейности.
Указания за определяне, оценка и избор на НДНТ са представени в приложение № 1 на настоящото секторно ръководство, както и в общото секторно ръководство № 17 за прилагане на Наредба 7/2003г., “ОПРЕДЕЛЯНЕ, ОЦЕНКА И ИЗБОР НА НАЙ-ДОБРИ НАЛИЧНИ ТЕХНИКИ”.
Инсталациите за преработка на каучук могат да бъдат експлоатирани при контролирани условия и за тях са установени НДЕ/ННЕ. Ако една инсталация докаже, че не може да прилага ННЕ, ползва изключенията по чл.5 и 7 от Наредба 7/2003. В НДНТ допълнително са определени условията за експлоатация, които са приложими за сектора, с чието прилагане - като цялостно технологично решение или отделен тип оборудване се постига съответствие с НОЕ. 
Съгласно чл.13 от Наредба 7/2003 г., при експлоатацията на инсталации, извършващи две или повече дейности по приложение № 1, за всяка една от които е налице превишение на ПСКР по приложение 2 и 3, се спазват следните изисквания:
1)	за всяка инсталация поотделно се спазват НДЕ за ЛОС с определени предупреждения за опасност по чл. 10в;;
2)	за всяка дейност поотделно: а) да отговаря на изискванията на чл. 4 (за останалите ЛОС), или б) не се допуска общите емисии на ЛОС от отделните дейности да превишат тези, които биха възникнали при изпълнение на условието по буква а).
В този случай, с оглед доказване на съответствието с изискванията на чл. 13, операторите следва да подготвят и представят на КО:
-	протоколи от измервания на съдържание на ЛОС за различните източници на отпадъчни газове – концентрация (ЛОС и ОВ), дебит и масов поток;
-	фактическото отработено време на съответните инсталации и категории дейности;
-	определените сумарни годишни фактически общи емисии и оценената стойност на годишните сумарни общи емисии при прилагане на НДЕ и ННЕ съгласно чл. 13 на Наредба 7/2003;
-	 определените масови потоци на неорганизирани емисии на основата на ПУР, съгласно т. 3.2. на приложение № 8 на Наредба 7/2003.
Допълнителни указания са дадени в общото ръководство № 16, вкл., по необходимостта от подготовка на отделни ПУР за всяка категория дейност. 
В разгледаната инсталация не се извършват две или повече дейности и това изискване не е приложимо.
6.8	Оценка и доказване на съответствието с приложимите емисионни ограничения
Доказването на съответствието с приложимите емисионни ограничения пред КО се извършва в съответствие с изискванията на Наредба 7/2003, а именно :
•	на основата на изчисленията (оценките) на общите емисии и неорганизираните емисии по разработения ПУР, съгласно т. 4.2 на приложение 8 на Наредба 7/2003;
•	чрез измерване на концентрацията на ЛОС в отпадъчните газове, съгласно глава трета и четвърта на Наредба 7/2003;
•	чрез оценка за съответствие по чл. 20, ал. 2, т. 1-7, при представяне на ПУР на КО.
Когато емисиите от инсталациите са близки по стойност, но надвишават съответните НДЕ, ННЕ, НОЕ, или целеви НОЕ, операторите трябва да предприемат действия за тяхното повторно контролно определяне (измерване), следвайки приложимите указания в следващата глава на ръководството.
Основно задължение на операторите е да представят ежегодно на КО актуализирани данни от измерванията, респективно ПУР по указаната в настоящото ръководство  процедура. 
Прилагането на цялостна система за управление на разтворителите, съгласно указанията на настоящото секторно ръководство и общото ръководство № 17 “ОПРЕДЕЛЯНЕ, ОЦЕНКА И ИЗБОР НА НАЙ-ДОБРИ НАЛИЧНИ ТЕХНИКИ”  е препоръчително за предприятията, с оглед на икономическата изгода от намалените загуби на ОР, възможностите за подобряване на технологията на производство и конкурентни предимства.
За проучената инсталации за преработка на каучук е определено, количество вложени разтворители (I1), консумация на разтворители, организирани (O1) и неорганизирани (F) и общи (Е)емисии на разтворители.
I1  = 15240 kg., в т.ч. организирани (О1) и неорганизирани емисии (F), съответно:
О1 = 7477 kg и F = 3126 kg/г.
Оценката на съответствието с НДЕ/ННЕ за дейността преработка на каучук се доказва чрез
1. Проведени измервания – резултати от протоколи на акредитирана лаборатория
Източник 1 - Реактор за изготвяне на каучуково лепило - ЛОС 28,8 mg/m3 и ОВ 18 mg С /m3
Източник 2 - Конфекционен цех, отвеждащо газовете от аспирационната система над местата за конфекциониране. Тягата се осигурява с помощта на вентилатори. - ЛОС 30,4 mg/m3 и ОВ 19 mg С /m3
ННЕ = F / КВР (I1)%  = 20,5%
При сравнение на резултатите с посоченото за дейността в приложение 2, се установява, че инсталацията е в съответствие с изискванията. 
Инсталацията следва да представи ПУР в срок до 31 март на следващата година. 
6.9	Други изисквания и изключения за прилагане на Наредба 7/2003г. 
Общи указания за прилагане са представени в раздел 9 на настоящото секторно ръководство и в общото ръководство № 16 за прилагане на Наредба 7/2003г. “Оценка и измерване на летливи органични съединения, прилагане на изключенията, докладване и доказване на съответствие с Наредба 7/2003г.” 
Във връзка с прилагането на чл. 27 операторите на инсталации и КО следва да имат предвид типа и характеристиките на несъответствията и очакваната реакция при:
а) несъответствия с изискванията на Наредба 7/2003, които не представляват непосредствена опасност за здравето на населението;
б) несъответствия с изискванията на Наредба 7/2003, представляващи  непосредствена опасност за здравето на населението (в т.ч. крупни промишлени аварии)
В случаите, когато от несъответствието произтича непосредствена опасност за здравето на населението, изпълнението на дейността се прекратява във възможно най-кратък срок до възстановяване на съответствието.
Действията, които се предприемат при възникване на несъответствия, представляващи непосредствена опасност за населението и ОС, са регламентирани в Закона за защита при бедствия (обн., ДВ, бр. 102 от 19.12.2006 г.), както следва:
1. "Бедствие" е значително нарушаване на нормалното функциониране на обществото, предизвикано от природни явления и/или от човешка дейност и водещо до негативни последици за живота или здравето на населението, имуществото, икономиката и за околната среда, предотвратяването, овладяването и преодоляването на което надхвърля капацитета на системата за обслужване на обичайните дейности по защита на обществото.
2. „Инцидент” е непредвидимо или трудно прогнозируемо, ограничено по време и пространство действие, с висока интензивност на сили или вследствие на човешка дейност, застрашаващо живота или здравето на хора, имуществото или околната среда.
3. "Авария" е инцидент от голям мащаб, включващ пътища, магистрали и въздушен трафик, пожар, разрушаване на хидротехнически съоръжения, инциденти, причинени от дейности в морето, ядрени инциденти и други екологични и промишлени аварии, причинени от дейности или действия на човека. 
4. "Промишлена авария" е внезапна технологична повреда на машини, съоръжения и агрегати или извършване на дейности с рискови вещества и материали в производството, обработката, използването, съхраняването, натоварването, транспорта или продажбата, когато това води до опасност за живота или здравето на хора, животни, имущество или околната среда.
Случаите, при които е възможно нарушаване стандартите за качество на атмосферния  въздух на населените места в следствие на залпови или продължителни замърсявания с ЛОС са регламентирани с НАРЕДБА № 14 от 23.09.1997 г. за норми за пределно допустимите концентрации на вредни вещества в атмосферния въздух на населените места (издадена от министъра на здравеопазването и министъра на околната среда и водите, обн., ДВ, бр. 88 от 3.10.1997 г., изм., бр. 46 от 18.05.1999 г., в сила от 1.01.2000 г., бр. 8 от 22.01.2002 г., в сила от 1.01.2002 г., бр. 14 от 20.02.2004 г., в сила от 1.01.2004 г. изм. ДВ. бр.42 от 29 Май 2007г.)
Случаите, при които може да възникне непосредствена опасност за здравето на персонала са регламентирани в НАРЕДБА № 13 от 30.12.2003 г., за защита на работещите от рискове, свързани с експозиция на химични агенти при работа (издадена от министъра на труда и социалната политика и министъра на здравеопазването, обн., ДВ. бр.8 от 30 Януари 2004г., изм. ДВ. бр.71 от 1 Септември 2006г., изм. ДВ. бр.67 от 17 Август 2007г., изм. ДВ. бр.2 от 6 Януари 2012г., изм. и доп. ДВ. бр.46 от 23 Юни 2015г..).
Операторите следва да спазват изискванията на националното законодателство (вкл. Закона за екологичните щети), когато от дейността произтича опасност за населението и околната среда, 
При констатиране на несъответствие с изискванията на Наредба 7/2003 г., операторът уведомява РИОСВ и предприема действия за отстраняването му. Действията по прекратяване на дейността в случаите по чл. 27, ал. 1, т. 3, следва да бъдат регламентирани с вътрешни процедури (правилници) на предприятията, вкл.,  оценка на риска за работните места и процеси с употреба на ОР, определяне на средствата за уведомяване на органите на гражданска защита и други компетентни органи (РИОСВ, РИТ, МЗ), превантивните действия и действията  за отстраняване на възникналите щети, които представляват непосредствена опасност за живущото в съседство население.
Те следва да бъдат съобразени с потенциалните опасности за здравето и живота на населението, в т.ч., персонала на предприятието и основните рискове в инсталации, използващи ОР:
-	нарушаване на стандартите за качеството на въздуха на населените места;
-	опасности от експлозии на съдове и инсталации при неспазване на правилата за експлоатация и изискванията към взривозащитата на съоръженията и инсталациите (виж приложимото законодателство по приложение № 2 на настоящото ръководство и представения ПУР в приложение № 3);
-	трайно превишаване на граничните стойности на химичните агенти на работните места.
Прилагането на чл. 28 на Наредба 7/2003, изисква от операторите да осигурят и предприемат “всички необходими мерки за максимално предотвратяване и/или ограничаване на емисиите на ЛОС по време на операциите за въвеждане и извеждане от експлоатация.”
Прилагането на изискванията чл. 28а, 28б и 28в за спирането на употребата на ЛОС с определени предупреждения за опасност са описани в т. 6.5. Санкциите за неспазване на тези изисквания са описани в т. 3 Изисквания на ЗЧАВ.
Приложими указания към отделните операции са представени в общото ръководство № 17 за прилагане на Наредба 7/2003г. “ОПРЕДЕЛЯНЕ, ОЦЕНКА И ИЗБОР НА НАЙ-ДОБРИ НАЛИЧНИ ТЕХНИКИ” и цитираните източници от библиографията. Те могат да бъдат адаптирани и включени като конкретни изисквания във вътрешните процедури и инструкции за експлоатация на оборудването и технологичния режим, вкл. по въвеждане и извеждане от експлоатация и спиране и пускане на инсталацията. Както е отбелязано изключително полезно в тази връзка са препоръките и указанията за изграждане на система за управление на ОР.

Инсталациите от дейност преработка на каучук следва да спазват (да отстранят, предотвратят или намалят съответното замърсяване на въздуха в работната и околната среда) следните ограничения за :
-	гранични стойности за използваните ЛОС във въздуха на работните места, съгласно чл. 1, ал. 1, т. 3, приложение № 1 на НАРЕДБА № 13 от 30.12.2003 г., за защита на работещите от рискове, свързани с експозиция на химични агенти при работа;
-	пределно допустима средноденонощна концентрация за използваните ЛОС в атмосферния въздух на населените места, съгласно чл. 2, ал. 1, приложение № 1 на НАРЕДБА № 14 от 23.09.1997 г. за норми за пределно допустимите концентрации на вредни вещества в атмосферния въздух на населените места. 
7	Подготовка на ПУР и годишен отчет за изпълнение на изискванията на Наредба 7/2003г.
7.1	Изисквания на Наредба 7/2003 към ПУР
Планът за управление на разтворители (ПУР) или материалният баланс на на количествата ОР употребен в инсталацията се изготвя във връзка с чл. 20, ал. 1, съгласно условията на приложение № 8 и се представя ежегодно до 31 март на компетентния орган от оператори на инсталации, с консумация на ОР над долната ПСКР. 
Той може да бъде представен на КО като част от общ годишен отчет (доклад) за изпълнение на изискванията на Наредба 7/2003г., доколкото към ПУР се прилага друга задължителна информация – оценка на съответствие с приложимите емисионни и други ограничения, мерки за постигане на съответствие (чл. 20, ал. 2 и ал. 5), протоколи  и доклади от периодични и/или непрекъснати измервания и др.  По такъв начин се улеснява докладването, спестява се време за подготовката, събиране, обработка и анализ на задължителна информация, изисквана от Наредба 7/2003г.
Годишния отчет за изпълнение на изискванията на Наредба 7/2003г. като минимум съдържа:
•	Общи сведения за инсталацията и адресна информация;
•	Описание на производствените процеси с използване на ОР, в т.,ч. опростена схема с обозначаване на входящите и изходящи потоци на ОР (ЛОС) като се използва кодификацията по приложение № 8 на Наредба 7/2003г.;
•	Общ масов баланс (ПУР), в т.ч., инвентаризация на употребените количества ОР, емисиите (загубите), допълнителни пояснения за използваните методи за оценка, изчисляване и измерване, източници на информация и данни;
•	Определяне на приложимите емисионни ограничения (задължителни или избрани от оператора на инсталацията ако е налице нормативна възможност) и оценка на съответствието с НДЕ, ННЕ, НОЕ или целевите НОЕ;
•	Приложими изисквания към мониторинга и измерването на емисиите на отпадъчни газове на ЛОС по глава Трета на Наредба 7/2003;
•	Изпълнение на други задължения и изключения при прилагане изискванията на Наредба 7/ 2003 г.;
•	План от мерки за постигане (поддържане) на съответствие с приложимите емисионни ограничения (задължителни или избрани от оператора) и за намаляване на емисииге, в т.ч., определяне, оценка и избор на НДНТ (при необходимост);
•	Друга допълнителна информация, в т.ч. копия от документи, представени в приложения към годишния отчет (протоколи и доклади от измервания,  декларации и т.н.).
Няма универсален подход за подготовка на ПУР, за използване на задължителни методи за оценка, изчисляване, измерване, ползване на източници на информация, данни и документи, в т.ч., оперативна и счетоводна информация. Използваните методи, поредност на оценка на различните входящи и изходящи потоци на ОР могат да се различават значително в зависимост от:
-	характеристиките на технологичните процеси, оборудване, съоръжения за улавяне и третиране на ОР;
-	приложимите емисионни ограничения;
-	наличие на предварителна информация и данни, в т.ч., от измервания и мониторинг;
-	начин на осчетоводяване на входящите изходящите ОР и основна продукция (аналитично счетоводство);
-	компетентност на отговорните ръководители и специалисти или ангажирани външни консултанти;
-	налично време и ресурси за прилагане на наличните методи за измерване или оценка;
-	други. 
При подготовката на ПУР операторите следва да отчетат наличието на:
-	една или повече инсталации (работни цехове или обособени производствени линии) от една и съща категория дейност по приложение № 1 на Наредба 7/2003г.;
-	действащи инсталации от различни категории дейност по приложение № 1. 
За всяка отделна категория дейност от приложение №1 на Наредба 7/2003г. (инсталация, работни цехове или обособени производствени линии), следва да бъдат подготвени отделни ПУР. В тази връзка, изключително важно е преди пристъпване към разработването на ПУР, операторът да определи необходимата степен на детайлизиране във връзка с прилагането на чл. 20, ал.1 и ал. 6. Степента на детайлизация на ПУР следва да отразява по най - добър начин:
-	спецификата на действащите обособени производствени звена;
-	различията в технологични цикли на обработване на продукта (крайното изделие) или съставните му компоненти (съставки, възли, детайли и т.н.); 
-	географска обособеност на отделните производствени площадки; 
-	определяне на съответствието с различни емисионни ограничения  за една и съща категория дейност от изброените в приложение № 1 на Наредба 7/2003г.. 
Разработването на по-детайлизиран ПУР за дадена инсталация (съгласно определението на термина инсталация по § 1, т. 1 на Наредба 7/2003) от обхвата на една и съща категория дейност може да се наложи по някоя от следните най-често срещани причини:
-	необходимост от представяне на информацията поотделно за основните производствени звена, в т.ч. разположени на една или няколко площадки;
-	произвежданите различни продукти с еднотипна технология на производство са свързани с различни емисионни ограничения (например при производство на растителни хранителни масла от различни маслодайни култури – виж забележката към раздел 6, т. 1 на секторно ръководство № 11);
-	при производството на дадено крайно изделие, отделните компоненти преминават през различни технологични процеси или обработка, попадащи в една и съща категория дейност по приложение № 1 на Наредба 7/2003 (виж секторно ръководство № 2) но за които е необходимо представяне на детайлизирана информация, например заради спецификата на мерките за постигане на съответствие или прилагане на емисионните ограничения;
-	други.
Във всеки един от изброените или подобни случаи, разработеният обобщен (консолидиран) ПУР може да бъде детайлизиран за избраните отделни обособени производствени единици (цикли на технологична обработка).
Определянето на пределната стойност за консумация на разтворители (ПСКР) за една и съща категория дейност в рамките на дадена инсталация се определя по обобщения ПУР.
Използването на разработените обобщен и детайлизиран ПУР за определяне на съответствието с приложимите емисионни ограничения  (норми за неорганизирани емисии или норми за общи емисии) зависи от контекста зададен в приложение № 2 на Наредба 7/2003. Например ННЕ се определят по обобщения ПУР, а специфичните НОЕ за отделни продукти (например за категория дейност – производство на растителни хранителни масла от различни маслодайни култури) по детайлизирания ПУР. 
Когато в рамките на една и съща инсталация се осъществяват повече от една категория дейности по приложение № 1 на Наредба 7/2003г., всяка от които превишава ПСКР, задължително се разработват отделни ПУР за всяка една от тях. 
При всички случаи, при които са налице неясноти при прилагането на чл. 20, ал.1 и ал. 6, включително и спрямо горните указания, операторите следва да съгласуват с компетентните органи формата и степента на детайлизиране на разработвания ПУР. Това съгласуване може да предшества подготовката или да протече в периода между предаването и утвърждаването на ПУР с решение на компетентния орган, съгласно изискванията на чл. 20, ал. 7 на Наредба 7/2003. 
Операторите на инсталации, включително и тези с издадено КР, извършващи дейности с употреба на разтворители от категориите съгласно приложение № 1, при които няма превишаване на установените за тях долни ПСКР, съгласно приложение № 2 изготвят и декларират ежегодно пред РИОСВ в срок до 31 март на текущата година информация за консумацията на разтворители и количеството вложени разтворители за предходната година съгласно т. 3.1 на приложение № 8, както и информация за оператора, населено място и адрес на инсталацията, дата на въвеждане в експлоатация на инсталацията, рискови фрази и/или предупрежденията за опасност на използваните разтворители.
Когато с ежегодния ПУР бъде констатирано нарушение на разпоредбите на Наредба 7/2003, за дата на извършване на административното нарушение се счита датата на постъпването на ПУР в РИОСВ.
В случаите по чл. 28а, ал. 2 и чл. 28б, ал. 2 операторът прилага към всеки ПУР икономическа и техническа обосновка за доказване липсата на икономически и технически достъпен заместител на използваните вещества.
С оглед прецизиране на основните входящи и изходящи потоци (I,  О, F, съгласно кодификацията на приложение № 8 към Наредба 7/2003) при тяхното определяне може да се наложи въвеждане на допълнителна индексация, съобразена с изискванията на Наредба 7/2003, както за отделни типове ОР (ЛОС), така и за произвеждани крайни продукти  или използвани материали, по основни производствени звена и/или процеси (инсталации и категории дейности).
Очевидно е, че този подход следва да бъде приложен като се спазва изискването за простота, яснота на информацията, представяне на допълнителни пояснения, приемлива надеждност на оценките (точност), елиминиране на дублирането и паралелни операции и т.н.
Прецизността (точността) на използваните начини за оценяване, изчисления и измервания може да варира значително, като основно внимание следва да се обърне на определянето на входящите и изходящи потоци с най-голям относителен дял в общите загуби на ОР.
Използването на специфичен софтуер и/или Еxcel таблици може да улесни значително изчислителните процедури, особено при инсталации с употреба на многобройни типове ОР, усложнени технологични процеси, производствени звена, изходни материали и/или крайни продукти. Същевременно, използуването на универсални решения, дори за целите на един отделен сектор, в повечето случаи ще обслужва относително малко на брой еднотипни инсталации, което прави неизбежно адаптирането или проектирането на индивидуални решения, отразяващи условията и спецификата на отделната инсталация.
Различните приложения на подготвения ПУР могат да включват без да изчерпват следните възможности:
-	доказване на съответствие с приложимите емисионни ограничения пред КО (НОЕ, ННЕ);
-	подпомагане определянето, оценката и избора на мерки в т.ч., НДНТ за достигане на съответствие с емисионните ограничения и други задължителни изисквания по Наредба 7/2003;
-	осъществяване на икономии в т.ч., на текущи (оперативни) и инвестиционни разходи;
-	избор на методи и планиране (подобряване) на мониторинга и измерванията на загубите на ОР е емисии на ЛОС;
-	други.
В ПРИЛОЖЕНИЕ 3 на настоящото секторно ръководство е представен примерен ПУР за проучена пилотна инсталация, който има за цел да подпомогне изготвяне на ПУР от операторите и КО при проверката, анализа и оценката на представените данни.
По-нататък в този раздел е дадено описание на отделните стъпки за подготовка на ПУР, като са ползвани обозначенията за различните параметри на ПУР и СНЕ, съгласно приложения  № 4 и 8 на Наредба 7/2003. 
При възприетия в настоящото ръководство подход, операторът взима решение дали да изготви СНЕ след приключване на детайлна инвентаризация на емисиите и определяне на най-общите мерки за намаляване употребата на ОР и/или емисиите на ЛОС. Едва към този момент той е в състояние най-добре да прецени кои мерки са по-подходящи, икономически ефективни и следва да бъдат представени заедно с първоначалния ПУР за постигане на съответствие с изискванията на Наредба 7/2003, в т.ч., мерки за достигане на НДЕ/ННЕ,  или мерките за достигане на целевата НОЕ съгласно СНЕ. 
В този случай, подготовката на окончателния ПУР и/или СНЕ следва да отчете, че проверката за прилагането на НДЕ/ННЕ е свързано с разходи за измервания от изпитвателни лаборатории, а самото доказване на съответствието пред контролните органи може да изисква ползването на акредитирани лаборатории. 
Обратно, при подготовката на окончателния ПУР може да се подходи непосредствено, т.е., елиминирайки предварителната първоначална оценка, като при необходимост се осъществят необходимите измервания на изходящи потоци с най-голям относителен дял, като се следва принципа за прилагане на минималните  задължителни изисквания. 
 
Не е задължително да бъде следван предложения подход и поредност на стъпките за разработване на ПУР, представен в настоящия раздел по-долу.  Следва да се отбележи, че той е по-подходящ за категории дейности в инсталации които имат възможност да приложат непосредствено норми за общи емисии (НОЕ). В този смисъл последователността на стъпките при идентифициране на количествата ОР в масовия баланс (оценка, изчисляване и/или измерване) следва да бъде определена самостоятелно от оператора, като се спазва изискването за пълнота (подробност и изчерпателност на входящите и изходящи потоци на ПУР) .  
С оглед улесняване на операторите, те могат да изберат да използват примерния формат на ПУР (в т.ч., годишен отчет за изпълнение на изискванията на Наредба 7/2003г.), представен в приложение № 3 на настоящото ръководство.
По-долу, в карета, е даден пример за разработването на ПУР в действаща инсталация за преработка на каучук, която е представителна за дейността. 

Инсталацията за преработка на каучук изработва каучукови изделия, както и лепила. 
В инсталациите от дейността почти всички основни процеси са едни и същи, като се различават по техническата реализация на процесите. Те са описани в раздел 1 на ПРИЛОЖЕНИЕ 1.
Допълнителните съоръжение обслужващи процесите с употреба на ОР обхваща резервоари за съхранение на ОР, склад за съхранение и съоръжения за рециклиране на разтворителя и лаборатория. 
В инсталацията не се използват съоръжения за улавяне на парите на разтворител и са измерени концентрациите на ЛОС в  изходящите потоци О1 и е използвана налична информация за съдържание на ОР в крайните продукти. .	

7.2	Оценка на консумацията и общото количество вложени ОР
За да извърши първоначална оценка на консумацията на разтворители и  техните загуби в емисиите, операторът най-напред следва да определи количеството на вложените разтворители (I) в инсталацията. 
Количеството на вложените разтворители (I) се определя по уравнението:  
I = І1 + І2			
където:
I1 - количеството органични разтворители или количеството им в препарати, закупени и използвани като вложени материали в процеса за периода, за който се изчислява масовият баланс;
I2 - количеството органични разтворители или тяхното количество в препаратите, възстановено и повторно използвано като разтворители, вложени в процеса (рециклираният разтворител се отчита при всяко използване за извършване на дейността).
В отсъствието на регенерация и повторна употреба на разтворители (I2=0), количеството на вложените разтворители в инсталацията (І=I1) се определя по уравнението:
I1 = Д + Н1 - Н2	   
където:	
Д – доставените през годината, на площадката на инсталацията, разтворители, вкл. разтворителите съдържащи се в доставените препарати;
Н1 – наличността на разтворители, вкл. разтворителите в препарати, в началото на календарната година;
Н2 – наличността на разтворители, вкл. разтворителите в препарати, в края на календарната годината.
Следва да се има предвид, че освен от оперативната информация (както е посочено по долу) тези данни подлежат на осчетоводяване и могат да бъдат получени от счетоводните отдели като справки от оборота на съответните счетоводни сметки и годишния счетоводен отчет. 
При определяне на количеството вложени разтворители (I1), всички горепосочени величини следва да са изразени в едни и същи мерни единици (например, в kg/y или t/y - килограми или тонове годишно).
Количеството на доставените разтворители (Д) се получава от счетоводните документи за закупените и складирани от оператора разтворители и препарати, съдържащи разтворители, в рамките на календарната година. По принцип, всички доставени разтворители се закупуват, но са възможни и случаи на доставка на разтворители без закупуване. В такива случаи, последните също се отчитат при определяне стойността на Д, въз основа на съответните приемателни документи за нуждите на счетоводството (допуска се определянето и по други документи, но те следва да осигуряват същите възможности за контрол от страна на КО).
Следва да се вземат предвид всички съставки в препарати и чисти ОР, които отговарят на определението по §1, т. 15 и 16 от Наредба 7/2003:
"Летливо органично съединение" е всяко органично съединение, което при температура 293,15°К (20°C) има налягане на парите от 0,01 kPa или повече, или има съответстваща летливост при конкретните условия на употреба в дадена инсталация. Фракцията креозот, която превишава посочената стойност на налягане на парите при температура 293,15°K (20°C). 
"Органичен разтворител" е всяко ЛОС, използвано самостоятелно или в съчетание с други реактиви и без да претърпява химическа промяна, за разтваряне на суровини, продукти или отпадъчни материали, или като почистващо вещество за разтваряне на замърсители, или като разтворител, или като дисперсионна среда, или като коректор на вискозитет, или като коректор на повърхностно напрежение, или като пластификатор, или като консервант.
Наличностите на разтворители в началото и края на съответната календарна година (Н1 и Н2) се определят като сума от складовите и цехови наличности към дадения момент, т.е. при отчитане и на ОР в производствените помещения, резервоари на машини, оборотни количества и др. Определянето им се извършва по налични счетоводни документи и чрез проверка на място. 
Количеството на ОР, които не са в чист вид, а се съдържат в различни използвани препарати (бои, лепила, мастила и др.) се определя по налични данни от производителя/доставчика. При липсата на съответни данни, операторът изисква представянето им от доставчиците. За нуждите на предварителната оценка на консумацията на ОР и общите им емисии, може да се използват също и указанията общото ръководство № 16 за мониторинг и оценка, както и примерния ПУР, представен в приложение № 3 към настоящото секторно ръководство.
При необходимост (например, за текущ ежемесечен контрол на количеството вложени разтворители, в зависимост от натоварването на инсталацията), количеството вложени разтворители може да бъде определяно и за други периоди, т.е. за период различен от една календарна година, при използване на същото уравнение. В този случай количествата на доставените и наличните разтворители (Д, Н1 и Н2) следва да бъдат определени за избрания период.
Начините за определяне на количеството на възстановените разтворители, които се влагат в производството (I2) е описано по-долу, т.к., то е необходимо както за определяне на общото количество вложени ОР, така и за изчисляване на ННЕ.
Определянето на консумацията на разтворители (І1) в съответствие с определението на §1, т. 22 представлява разликата между количеството вложени (I) и възстановени разтворители (І2). Както е отбелязано в т. 4.1 на настоящото ръководство, определената стойност за консумация на разтворители, сравнена с пределната стойност за консумация на разтворител (ПСКР) по приложение № 2 на Наредба 7/2003, дефинира дали съответната инсталация попада в обхвата на наредба 7/2003, респективно дали следва да бъдат спазвани общите и специфични изисквания. 
В проучената инсталация не се извършва регенериране и повторна употреба на ОР  т.е.,  І2 е 0. При това положение количеството на вложените разтворители (І = І1 + І2) се формира от добавените чисти ОР - бензин, 
Количеството консумиран (новодобавен) ОР през годината възлиза на:  
І1 = 15,2 т за преработка на каучук 
Сравнението на получената стойност за консумирания ОР (I1) с праговата стойност за консумация на разтворители от 15 t/y показва, че разглежданата инсталация следва да прилага норми за емисии и други приложими изисквания на  Наредба 7/2003 г.
7.3	Определяне на изходящи потоци на ОР, изключени от общите емисии на ЛОС
За да бъдат определени общите емисии на разтворители от дадена инсталация, освен консумацията и количеството на вложените разтворители, следва да бъдат определени и следните изходящи потоци:
О5 - ОР и/или органични съединения, загубени поради химически или физични реакции (вкл. унищожените, напр. чрез изгаряне или друго третиране на отпадъчните газове или води, или уловените, напр. чрез абсорбция или ако не се отчитат при О6, О7 или О8);
О6 - органичните разтворители, съдържащи се в образуваните отпадъци;	
О7 - чистите органични разтворители или органичните разтворители в препарати, продавани или предназначени за продажба като продукти с търговска стойност;
О8 - органичните разтворители в препарати, възстановени за повторно използване (употреба), но не внесени като продукти в процеса, ако не се отчитат в О7.
Количеството ОР и/или органични съединения (О5), представляват загубени поради химически или физични реакции, вкл. унищожените, например чрез изгаряне или друго третиране на отпадъчните газове и води, или уловените, например чрез абсорбция, които не са отчетени при определянето на изходящите потоци (О6, О7 или О8). 
Това са разтворителите, които са разрушени или реагирали в самия технологичен процес или при пречистването на отпадъчните газове или води и загубили свойствата си на летливи съединения. Подобни реакции протичат при високотемпературна обработка или при третиране с химически активни вещества. 
Количеството на обезвредените разтворители (О5) се определя по технологичните регламенти, определящи количеството реагирали разтворители в отделните процеси. От друга страна, разтворители, които са разрушени или уловени при пречистване на отпадъчните газове са налице само в инсталациите, които прилагат пречистване. Те следва да разполагат с данни за дебита на отпадъчните газове и концентрацията на вредни вещества в потока преди и след съоръжението, както и времето, през което е работило съоръжението. Количеството на изгорените разтворители се определя по начините описани в следващата точка  (за съответните категории дейности в рамка са дадени допълнителни уточнения, примери или препоръки).
Количеството на ОР в отпадъците (О6) се определя като се използвана данни от регистрационните карти за образуваните и третирани отпадъци съдържащи ОР, представяни ежегодно на ИА Околна среда. Могат да бъдат използвани и счетоводни данни за бракувана продукция, разходни норми и актуални количества отпадъци и т.н. При необходимост, съдържанието на разтворители в отпадъците се определя съгласно указанията на общото ръководство № 16, аналогично на определянето на съдържанието им във вложените препарати.
Количеството на разтворителите в продуктите (О7) се определя по счетоводни документи за произведените количества, технологичните регламенти и изискванията за състава на продуктите, определящи съдържанието на разтворители в отделните продукти.
Възстановените разтворители (О8) не са предназначени за влагане обратно в производството, а се предават или продават извън инсталацията. Те не са годни за влагане в основния процес и не се реализират като (страничен) продукт. В  последния случай, съответните количества се категоризират като О7. (В този смисъл, те се доближават по характеристики до отпадъци съдържащи ОР, които се предават за рециклиране безвъзмездно или срещу заплащане на лицензирани оператори за рециклиране (възстановяване на полезни свойства и характеристики) и употреба извън основната инсталация.)
Количеството им се определя по счетоводни документи за произведените количества и технологичните регламенти, или чрез инвентаризация на натрупаните наличности през годината. Следва да бъде отбелязано, че количествата ОР в изходящите потоци (О5, О6, О7 и О8)  подлежат на счетоводно и/или оперативно отчитане, в рамките на прилагане на изискванията за реализация на продукцията и временно съхранение и третиране на отпадъци, т.е., може да се приложи сходен документален и изчислителен подход, както при определянето на количеството вложени разтворители (І1) описан по-горе. 
В проучената инсталация няма предпоставки за химично или физикохимично отстраняване на разтворителите в самия производствен процес, тъй като не се прилага високотемпературна или химична обработка, т.е. за нея:  О5 = 0. Тези количества (О5) следва да се определя само при инсталациите, които ползват системи за пречистване на емисиите на ЛОС.
В инсталацията са регистрирани образувани отпадъци, съдържащи разтворители, вкл. предаването им на лицензирана фирма за третиране на такъв вид отпадъци от съдовете, с които се доставя ОР, т.е.: О6 = 250
Дейността включва и производство на продукти съдържащи разтворители – лепила, при които е регламентирано съдържанието на ОР, т.е.: О7 = 4985 kg лепила х 88% ОР= 4387 kg
В инсталацията не се възстановяват разтворители, предназначени за продажба извън предприятието. О8=0. 
7.4	Определяне на общите емисии, оценка на съответствието с НОЕ и загубите на ОР
Общите емисии на разтворители (Е) от дадена инсталация, изразени в kg/y или t/y (килограми или тонове годишно), могат да бъдат определени по изчислителен път (т.е., най-често не са необходими специални измервания) по уравнението: 
Е = F + О1 = I1 – О5 - О6 - О7 - О8
Където:
F са неорганизираните емисии = I1 − O1 − O5 − O6 − O7 − O8;
I1 е количеството органични разтворители или количеството им в препарати, закупени и използвани като вложени материали в процеса за разглеждания период;
О5 О6,О7 и О8 са изходящите потоци на разтворители невключени в общите емисии, съгласно определенията по приложение № 8 на Наредба 7/2003.
Количеството на вложените възстановени за повторна употреба разтворители (I2) не се взема предвид при определянето на общите емисии, т.к., се въртят в рамките на технологичния цикъл за която и да е инсталация или категория дейност.
На база на събраната дотук информация за отделните компоненти на материалния баланс общите емисии на разтворители от разглежданите инсталации са определени на:
Е = І1-О6 – О8 = 10603 kg, което представлява 69,57% от КВР. 
След приключване на горепосочените стъпки, операторите са в състояние да направят първоначална преценка за съответствието на техните инсталации с установените с Наредба 7/2003 норми за общи емисии на ЛОС (виж т. 6.8-горе).
Оценката на загубите на ОР е доброволна, т.е. Наредба 7/2003 не задължава операторите да я извършат. Операторите, които изберат да прилагат предложеният по-долу подход,  следва да оценят загубите на разтворители в техните инсталации (L) или количеството на разтворителите, които са вложени в инсталацията, но в крайна сметка не са влезли в продукти с търговска или практическа стойност по уравнението:	
L = І1 – О7 – О8			
Където:
I1 - количеството органични разтворители или количеството им в препарати, закупени и използвани като вложени материали в процеса за периода, за който се изчислява масовият баланс;
О7 - чистите органични разтворители или органичните разтворители в препарати, продавани или предназначени за продажба като продукти с търговска стойност;
О8 - органичните разтворители в препарати, възстановени за повторно използване (употреба), но не внесени като продукти в процеса, ако не се отчитат в О7.
При това, следва да бъде отбелязано, че в загубите на разтворители (L) са включени изходящите потоци О5 и О6., които не представляват емисии в ОС, не влизат в готовите продукти и не се възстановяват, но водят до допълнителни разходи за инсталацията.
След като бъде определено количеството на загубите, последните могат да бъдат оценени финансово. Цената на тези разтворители може да се установи с абсолютна точност, когато те са под формата на чисти вещества и с приблизителна, когато са част от препарати. Следва да се има предвид обаче, че при използване на препарати загубите на разтворител в повечето случаи са от предозиране или разливи на препарата, което води до загуба не само на разтворителя, но и на останалите компоненти. 
В проучената инсталация загубите на разтворители (L) възлизат на цялата консумация, намалена с количеството ОР, съдържащи се в продуктите т.е. L = І1 – О7, т.е. те са 10,9 t 
Според цената, която плащат за покупка на ОР, операторите могат да изчислят разходите за емитирания ОР.
Практиката при различните категории дейности с използване на разтворители е доказала, че загубите не могат да се сведат до нулеви стойности, но целта на всеки оператор следва да е намаляването им до минимум. Понякога намаляването на загубите е свързано със значителни инвестиции и оперативни разходи за оператора, например при въвеждане на система за регенериране чрез кондензация. В такива случаи, следва да се направи преценка дали това е най-подходящият вариант, вземайки предвид цената на възстановения разтворител и разходите по възстановяването му за повторна употреба. В други случаи обаче добри финансови резултати могат да се постигнат чрез мерки, които не са свързани с прекомерни разходи и инвестиции, като добро стопанисване, технологични подобрения и ремонт на оборудването.
7.5	Определяне на ОР в отпадъчните газове, неорганизираните емисии и оценка на съответствието с НДЕ и ННЕ
След като е установена консумацията  и общите емисии (Е), операторът следва да пристъпи към установяване на източниците и количествата на останалите изходящи потоци, вкл., оценка и разпределението им на организирани (О1-емисии в отпадъчните газове) и неорганизирани емисии (F, в т.ч., О2- О3, О4 ,  и О9). 
В повечето случаи това изисква по-прецизен оглед на състоянието и практиката  в инсталацията, определяне на лесно откриваеми източници на емисии и технологични емисии, относителния дял на емисиите от лошо стопанисване, преглед на системите за улавяне и пречистване на отпадъчните газове, допълнителни и измервания или анализи и т.н. Едва след като операторът разполага с тази информация, могат да бъдат предприети ефективни и финансово най-изгодни мерки за намаляване на емисиите на разтворители.
За целта първо следа да бъдат определени организираните емисии или емисиите в отпадъчните газове (О1) от инсталацията, въз основа на наличните данни от измервания на емисиите - изпускащи устройства, дебити на отпадъчните газове и концентрация на вредни вещества в тях, работни часове през годината и т.н. При инсталациите, прилагащи пречистване на емисии, се използва и информацията за капацитета и ефективността на пречиствателните съоръжения. Организираните емисии (О1) се изчисляват по уравнението:
О1 = Сизх . V . Х . 10-6 , Където:
Сизх е концентрацията на ЛОС в отпадъчните газове, преди окончателното им изпускане, т.е. след пречиствателното съоръжение; изразява се в mg ЛОС/m3 при нормални условия. В протокола за измерване на акредитираната лаборатория фигурира стойността на ЛОС при реални условия, обемния дебит при реални и нормални условия. Коефициента за превръщане концентрацията на ЛОС при нормални условия се получава от отношението :  дебит при нормални / дебит при реални условия;
V е обемният дебит на отпадъчните газове при нормални условия в Nm3/h, посочен в протокола от изпитване на акредитираната лаборатория ;
Х е работното време на съоръжението в h/y (часове/годишно);
Организираните емисии, изчислени по горното уравнение, се изразяват в kg/y (килограма/годишно). 
Данните от протокола от изпитване за съдържание на общ органичен въглерод следва да бъдат сравнени с приложимите норми за допустими емисии – НДЕ. Обикновено в протокола от изпитване се съдържа и колона за НДЕ, където се посочва и приложимото ниво, съгласно правната норма (Наредба 7 /2003 г.) 

Измерванията, направени в пилотната инсталация за преработка на каучук се отнасят за ЛОС – екстракционен бензин –в mg/m3.  За да се определи разпределението на организирани и неорганизирани емисии при отделните процеси в проучената инсталация са направени еднократни измервания в рамките на работния ден, при които средният резултат за концентрация на бензин е :
С изх=28,8 mg ЛОС/Nm3  за Източник 1 - Реактор за изготвяне на каучуково лепило
И С изх=30,4 mg ЛОС/Nm3  за Източник 2 - Конфекционен цех, отвеждащо газовете от аспирационната система над местата за конфекциониране. Тягата се осигурява с помощта на вентилатори.
Съгласно направените измервания, дебитът на газа от тръбата е определен на 1320,6 m3/h.
Масовия поток на ЛОС на изхода за годината е  изчислен при представените по-долу условия възлиза на 7477kg:
28569 m3/h*4520h*28,8/1000000 = 3719 kg
26587 m3/h*4650h*30,48/1000000 = 3758 kg
Работно време на инсталацията е 4520 за лепилата и 4650 за изделията от каучук 

Неорганизираните емисии (F) от дадена инсталация представляват разликата от общите (Е) и организираните емисии (О1) на разтворители от нея, т.е. те се определят по уравнението: 
F = Е - О1
Където:  Е са общите емисии на разтворители от инсталацията; О1 са емисиите в отпадъчните газове на разтворители от инсталацията или т.н. организирани емисии.
След тяхното изчисляване те следва да бъдат сравнени с приложимите норми за неорганизирани емисии за съответната категория дейност/инсталация и оценена степента на съответствие.
Най-често неорганизираните емисии (F) са значително по-ниски от организираните, поради което сравнително малки грешки при определяне на вложените разтворители (І1) и организираните емисии (О1) довеждат до съществени грешки при определянето им.  Определянето на частта на организираните и неорганизираните емисии, когато те не са определени като отделни емисионни ограничения, т.е. в случаите когато не е необходимо да се доказва съответствие с установените с Наредба 7/2003 ННЕ, може да  става с помощта на методи за приблизителна оценка, за да се осигуряват необходимите данни за разработване и докладване на ПУР, както и за определяне на мерките за намаляване и достигане на съответствие с приложимите емисионни ограничения (НОЕ).
В предходните стъпки бяха определени организираните и общите неорганизирани емисии от инсталацията като цяло. За ефективното намаляване на емисиите, както и за целите на разработването на ПУР е необходимо да се получи допълнителна информацията и определят подробно неорганизираните емисии (изходящите потоци на ОР), които в повечето случаи са основни източници на загуби. Неорганизираните емисии могат да се определят и посредством прилагането на едно от следните уравнения, съгласно т. 4.2 на приложение 8 към Наредба 7/2003:
F = I1 - О1 - О5 - О6 - О7 - О8
     или 	
F = O2 + O3 + O4 + O9 
Където, 
О2 - Органични разтворители, загубени във вода, отчитани ако се прилага третиране на отпадъчните води при изчисляването на О5;
О3	- Количеството органични разтворители, оставащи като замърсители или остатъци в продуктите от процеса;
О4 - Неуловените емисии на органични разтворители във въздуха. Тук се включват общата вентилация на стаите, където се изпуска въздух във външната околна среда през прозорци, врати, вентилационни канали и подобни отвори;
О9	- Органични разтворители, изпускани по други начини, например в почви при разливи.
В много случаи О2, О3 и О9 ще бъдат пренебрежимо малки. В останалите случаи, операторът следва да прегледа и използва наличната информация по силата на  задълженията му да пречиства отпадъчните води, да спазва технически или хигиенни изисквания към продуктите и осигурява информация за потребителя или да предприема мерки за ликвидиране на аварийни замърсявания. Допълнително следва да бъде преценена необходимостта от пробовземане и провеждане на анализи за съдържание на ЛОС в отпадъчни води, като замърсяване в продукта чрез използване на приложими стандартни методи (газхроматография).
Най-често основен източник на загуби са неуловените емисии О4, които могат да бъдат значително намалени след един по-бърз или подробен оглед за течове от износени/повредени резервоари, клапани, помпи, фланци, уплътнения и др., и предприемане на текущ ремонт и подобрена поддръжка. Когато не могат да бъдат определени по балансов път следва да бъдат приложени други налични методи за оценка и измерване

В проучените инсталации неорганизираните емисии съгласно уравнението възлизат на 
F = 15240 -7477-250-4387=3126 kg/y или на около 70,5 % от общите емисии (Е).
Разпределение по потоци 
О2 ОР в отпадъчни води - неприложимо
О3 ОР оставащи като замърсяване или остатъци  в продукта - неприлоимо
О4 - Общо количество неуловени емисии на ОР 
Изчислено е като разлика, съгласно приложение №8 на Наредба 7/2003
О4= I1-O1-O2-O3-O5-O6-O7-O8
В случая равенството е във вида О4 = 15240 -7477-250-4387=3126 kg
За емисиите от общата вентилация на цеха са направени измервания и е изчислено количеството емитирано от вентилацията на помещението – 
Масовия поток на ЛОС от общообменната вентилацияза годината е  изчислен при представените по-долу условия възлиза на 2421kg:
26897 m3/h*4500h*20/1000000 = 2421 kg
За остатъка от 705 kg може да бъде направен извода, че са емитирани при товаро-разтоварни работи, при започване и спиране на работа и др. дейности. 
7.6	Детайлна инвентаризация на емисиите на ЛОС по процеси и дейности
За да може да бъде прецизиран масовият баланс (ПУР) в инсталацията, може да се наложи операторът да разполага с информация за потоците между отделните производствени единици и етапи на технологичния процес. В този случай провеждането на по-подробна инвентаризация налага допълнително разчленяване на отделни производствени единици, технологични процеси и операции, като за всяка от тях се определят вложените разтворители, изходящите потоци и емисиите. В зависимост от вида на дейността и целите на инвентаризацията производствената единица може да представлява отделен процес, отделно работно място, конвейер, цех и др. 
Следва да бъде избран подходящ размер (мащаб) на производствените единици, съобразен с целите на инвентаризацията, спецификата на производството, предварително набраната информация и др. Например, когато процесът по нанасяне се извършва на няколко работни места и има индикации за преразход на разтворители, производствената единица следва да бъде сведена до отделно работно място и така чрез сравнение може да се установи, дали загубите се дължат на индивидуални грешки на даден работник или на несъвършенства на процеса като цяло. Този подход е състоятелен, когато на различните работни места се изпълняват сходни операции. При съществени различия оценката на дадено работно следва да се извършва на друг принцип, например сравнение на действителния разход с разходна норма, ако такава е приета. Отделният процес може да има собствен цикъл на възстановяване и повторна употреба, но може и да е включен в система за възстановяване, обща за инсталацията. 
Не съществува универсален подход за дефиниране на производствена единица при управлението на разтворители, но в настоящите 15 секторни ръководства от тази поредица могат да се намерят множество примери за различни производствени звена, които да бъдат полезни при нейното определяне.
След набирането на описаните по-горе данни, се изчисляват вложените разтворители и емисиите за всеки отделен процес. В този случай следва да се има предвид, че сумата от изходящите потоци (О2-О9) и емисиите (Е, О1 и F) при отделните производствени единици съответства на изходящите потоци и емисиите за инсталацията като цяло.
Вложените разтворители обаче нямат кумулативен характер за инсталацията като цяло, когато има вътрешни потоци между отделните производствени единици, т.е. сумата от Іi за отделните производствени единици в тези случаи не е равна І за инсталацията, тъй като изходящите потоци за дадена производствена единица са вложени разтворители за друга. По тази причина е добре да се въведат  допълнителни означения за вложените разтворители в отделните производствени единици: 
Емисиите при прехвърлянето на разтворители чрез тръбопроводна преносна система е удобно да се отчитат в процеса на възстановяване, ако се извършва измерване на изхода от производствените процеси. Ако преносът от един процес към друг се извършва чрез варели и  транспортни колички, може да се прецени възможността транспортът да бъде разгледан отделен източник на емисии със собствен масов баланс, като трябва да бъде избрано най-подходящото решение за инсталация.
За да могат така определените емисии да бъдат сравнявани и съпоставяни е необходимо те да се отнесат към количество произведен/обработен материал/суровина. Тук е важно да бъдат определени адекватни индикатори, с които да се сравнят съответните емисии, и да определя местата с неоправдано високи загуби. 
След като са определени общите емисии за отделните производствени единици, се преценява дали е полезно да се оцени и разделението им на организирани и неорганизирани. Организираните емисии в ОС от една отделна производствена единица могат лесно да се оценят на база на данните от мониторинга на изпускащите устройства (дебит, концентрация, работни часове през годината), в случай че устройството обслужва само конкретната производствена единица. Когато две или повече производствени единици имат общо съоръжение за улавяне и пречистване на емисиите, е добре пречиствателното съоръжение да се разглежда като отделна производствена единица, към която организирано се подават потоци от другите производствени единици. 
Не съществува универсална система за описване на дадена дейност от обхвата на Наредба 7/2003, но компетентни специалисти, отговорни за инсталацията могат да дефинират подходящи уравнения на принципа на масовия баланс. За целта може да се използват описаните тук подходи и да се изведат различни зависимости, валидни за инсталацията, които да помогнат да се проверят получените резултати или да се изчислят компоненти, за които няма достатъчно данни. Полезни примери от практиката могат да се намерят в приложените примерни ПУР към ръководствата от тази поредица.
В проучената инсталация е прието нивото на производствена единица да бъде инсталацията, тъй като не могат да бъдат разграничени отделните процеси. Основните процеси са: 
1. Основни  - Конфекциониране   - извършва се на специални конфекционни барабани с постепенно наслагване на отделните слоеве. При закрепването на отделните слоеве се използват каучукови разтвори с различна гъстота, както и чист разтворител за опресняване. Тяхното нанасяне се извършва ръчно с четка.
2. Спомагателни дейности
Приготвяне на каучукови разтвори – извършва се в реактори с бъркалки затворен тип
Съхранение на суровини и материали - Екстракционният бензин се доставя с цистерни от външен доставчик. Съхранява се в резервоар с вместимост 3 m3. На място се налива във метални варели, които се затварят преди пренасянето им в цеховете. Помещението е без вентилация. 
Транспортиране на суровините и материалите до производствените помещения - Емисии са възможни само в инцидентни случаи. По тази причина дейността не се разглежда по нататък като източник на емисии.
Почистване на оборудването - Отнася се всички съоръжения, свързани с изготвяне и прилагане на каучукови разтвори, поради което неговите емисии от разтворители са включени в общите емисии от съответните дейности.За други процеси, които нямат принос към емисиите на ЛОС, е прието и в бъдеще целият процес да се третира като една производствена единица.
8	Определяне на мерки за достигане на приложимите емисионни ограничения за ЛОС и избор на НДНТ
Допълнителни указания за определянето, избора, осъществяването на мерките, както и на принципите на изграждането и прилагане на отделните стъпки и елементи на фирмена система за управление на разтворителите (СУР) са представени в ПРИЛОЖЕНИЕ 1 Технология на нанасяне на слепващи покрития и определяне на  НДНТ към настоящото секторно ръководство, както и в общото РЪКОВОДСТВО № 17 за прилагане на Наредба 7/2003г. “ОПРЕДЕЛЯНЕ, ОЦЕНКА И ИЗБОР НА НАЙ-ДОБРИ НАЛИЧНИ ТЕХНИКИ”
По-конкретно изграждането, цялостното или частично прилагане на отделни стъпки и елементи на СУР има доброволен характер, и не се регламентира от изискванията на Наредба 7/2003, за разлика от прилагане на мерки за достигане на съответствие с приложимите изисквания и тяхното докладване пред КО (чл. 20, ал. 5).
Изграждането на система за управление на разтворителите в дадена инсталация, обаче  е основна предпоставка за улесняване и бързо постигане на съответствие с изискванията на Наредба 7/2003, както и за повишаване на икономическата ефективност от дейността. 
Основните принципи и елементи на системата за управление на разтворители включват 
-	организация и администриране (определяне на отговорности, обучение,  поддържане на документи и записи);
-	анализ, първоначално и последващо детайлно идентифициране (при необходимост) на входящите изходящи потоци на ОР, чрез прилагане на подходящи методи за оценка и измерване;
-	 оценка на съответствието с приложимите емисионни изисквания;
-	идентифициране и избор на мерки  за постигане на съответствие с приложимите норми и други изисквания на Наредба 7/2003;
-	периодичен преглед на достигнатите резултати и непрекъснато подобряване на управлението и резултатите.
8.1	Избор на мерки за достигане на приложимите норми и на доброволно възприети цели
След като разполага с данни за емисиите на инсталацията (детайлен ПУР), операторът следва да направи преглед на различните мерки, които са приложими към инсталацията. Мерките се разделят на:
o	Първични – свързани с намаляване на емисиите на разтворители в самия производствен процес: частични промени в технологията и организацията или инсталиране на ново оборудване, замяна или ограничаване на употребата на материали, съдържащи разтворители и др.;
o	Вторични – свързани с експлоатация на пречиствателно оборудване за емисиите от разтворители. Съществуват два вида вторични мерки: улавяне с евентуално регенериране на разтворителя и обезвреждане чрез разрушаване на разтворителите.
Други условия, които следва да се имат предвид са:
o	какви са реално достижимите цели по отношение на всяка мярка;
o	приоритет на първичните мерки пред вторичните, при съизмерими други показатели;
o	избор на техника с минимални разходи за оператора.
Операторът следва да отдаде предимство на първичните пред вторичните мерки и на вторичните с улавяне пред тези с разрушаване на ОР (изгаряне, химическо превръщане), както поради екологични съображения, така и с оглед на икономическата целесъобразност и ефективност.
Изборът на комбинация от техники за намаляване на емисиите трябва да е съобразен с едно задължително условие: да се постигнат изискванията на Наредба 7/2003, без това да води до риск за здравето на персонала и околната среда.
На този етап (или при наличие на възможности и предварителна информация) инсталациите, които имат възможност да изберат прилагането на целеви НОЕ съгласно СНЕ следва да определят, дали този вариант е по-изгоден за тях от прилагането на НДЕ и ННЕ .
При определяне на необходимите разходи следва да се има предвид
o	инвестиционните разходи, които са свързани със закупуване на ново оборудване;
o	оперативни разходи, свързани с поддръжка, потребление на енергия, труд, обезвреждане на отпадъци и др;
В много случаи намаляването на емисиите на разтворители може да осигури приходи или икономии, които следва да се отчетат при икономическия анализ на мерките, например: 
o	вследствие на преминаване към покрития, бои и лепила на водна основа, инсталацията може да извади от употреба съществуващо съоръжение за пречистване, водещо до приходи от продажба на съоръжението като втора ръка и спестяване на оперативните разходи по неговата експлоатация.
o	икономия на разтворител вследствие на повишена ефективност при употреба или на инсталиране на съоръжение за възстановяването му;
o	подобряване на качеството на продукта;
o	намалени разходи за мониторинг, контрол и докладване.
Операторите на инсталациите могат да използват следните подходи за намаляване на загубите на ОР:
o	изследване на областите с вероятни проблеми: мониторинг на течове за определяне на местата с най-високи концентрации на ЛОС, редовни визуални проверки на резервоари, клапани, помпи, фланци;
o	разработване на вътрешна процедура за определяне на консумацията и емисиите от отделни процеси/работни места, която позволява да се определят точките с най-големи загуби на разтворители, но също така и да се сравни ефективността по отношение на разтворителите на двама работници/бригади, изпълняващи една и съща дейност.
Първата мярка може да доведе до бързи резултати в краткосрочен план срещу минимални разходи, а втората осигурява по-големи ползи в дългосрочен план. Прилагането на единия подход не изключва същевременното използване и на другия.
8.2	Подготовка на план за прилагане на избраните мерки
След като възможностите за намаляване на емисиите на разтворители са вече определени операторът следва да  изработи план-график, включващ:
•	какви мерки и кога следва да бъдат взети;
•	каква е определената цел за достигане за всяка мярка;
•	общата цел за постигане;
•	оценка за необходимите средства за реализирането на мерките;
•	отговорности и срокове.
Графикът за прилагане на мерките задължително трябва да е съобразен със сроковете за постигане на съответствие посочени в Наредба 7/2003 (виж т. 5.1. на настоящото секторно ръководство). В съответствие с изискванията на чл. 20, ал. 5, подготвения от оператора първоначален план от мерки за достигане на съответствие с приложимите емисионни ограничения следва да бъде представен за съгласуване и утвърждаване с решение на КО.
В проучената инсталация са достигнати приложимите емисионни ограничения. Независимо от това е направена оценка на приложимостта и ефективността на възможни мерки и е изготвен списък на най-подходящите, който включва оптимизиране на процедурите за поддръжка на оборудването за намаляване неорганизираните емисии и контрол по спазването на тези процедури 
9	Мониторинг и докладване на съответствието, методически и контролни указания
Основните указания за измерване и оценка на емисиите на отпадъчни газове и  неорганизирани емисии са представени в РЪКОВОДСТВО № 16 за прилагане на Наредба  7/2003г. “Оценка и измерване на летливи органични съединения, прилагане на изключенията, докладване и доказване на съответствие с Наредба 7/2003г.”. Указанията за оценка на отпадъчните потоци се съдържат и в раздела за подготовка на ПУР на настоящото секторно ръководство.
Измерванията на ЛОС в отпадъчните газове (анализ на състава, съдържание/концентрация, скорост, дебит) има значение за доказване на съответствие с приложимите емисионни ограничения при една част от инсталациите (НДЕ на ЛОС в отпадъчните газове по чл. 4, т. 1 на Наредба 7/2003). При други е необходимо за да се определят мерките за намаляване на загубите. При останалите може да се окаже необходимо за да бъде разработен и представен ПУР ако липсват надеждни методи за оценка или изчисляване на масовия поток. В този смисъл провеждането на измервания в едни случаи произтича пряко от изискванията на Наредба 7/2003, а при други произтича от общите задължения, регламентирани ред и методи, описани в свързаната нормативна уредба (Наредба № 6/1999г.).
Подробни указания за приложимите методи и средства и други изисквания се съдържат в цитирано по-горе общо ръководство № 16, Наредба 6/1999г., и други приложими нормативни документи.
Минималните изисквания за мониторинг и измервания, следва да бъдат оценени изключително внимателно от оператора и при необходимост съгласувани (консултирани) с компетентния орган, предвид възможността за различни тълкувания на връзките между приложимата нормативна уредба, в т.ч.:
-	Закона за чистотата на атмосферния въздух,  
-	Закона за измерванията, 
-	Наредба 7/2003г.,  
-	Наредба 6/1999 за реда и начина за измерване на емисиите на вредни вещества, изпускани в атмосферния въздух от обекти с неподвижни източници,
-	приложими стандарти и методи за измерване,
-	други.
Това се отнася преди всичко за изискванията за периодичност на измерванията и изискванията за акредитация на лабораториите (“легитимност” на измерванията), като по-конкретно следва да бъдат взети предвид указанията дадени по-долу.
Изискванията за периодичност и акредитация са валидни преди всичко към измервания на емисии на ЛОС в отпадъчните газове – О1  (в т.ч., съдържание/концентрация в мг/м³, скорост на газов поток, общ дебит). Очевидно, при инсталации, които нямат организирани емисии (О1), отпада необходимостта от измервания и мониторинг на отпадъчните газове.
В други случаи  изискванията могат да имат отношение и към част от т.н., неуловени емисии (О4), свързани с емисии на газове (пари на ОР) предимно от общобменни вентилационни инсталации на работната среда.

При инсталации, които доказват съответствие с НДЕ или НОЕ, в т.ч., експлоатират инсталации за пречистване на отпадъчните газове, измерванията се прилагат съгласно изискванията на Глава трета на Наредба 7/2003, както следва
-	непрекъснати измервания при масов поток на емисиите на ЛОС над 10 кg/h органичен въглерод (чл. 15, ал. 1);
-	съгласно чл. 18, инсталации, извън обхвата на чл. 15, които спазват определените НДЕ за отпадъчни газове (установени с еднократно измерване) без пречиствателни съоръжения за третиране (частично улавяне), измерването на емисиите на отпадъчните газове по реда на чл. 16, респективно Наредба 6/1999г., по-конкретно спрямо определената периодичност, изисквания за акредитация и т.н.,  не се прилага;
-	останалите инсталации в съответствие с чл. 16, извършват периодични собствени или контролни измервания (минимум еднократно за две годишен период), като прилагат изискванията на чл. 31 от Наредба № 6 за периодичност на измерванията веднъж на две години за нуждите на ПУР
- в случаите когато операторът е избрал спазване на нормите за общи емисии, но не е в състояние да определи чрез изчисляване или оценка достатъчно прецизно  организираните емисии (емисиите на ЛОС в отпадъчните газове – О1), с оглед подготовка на ПУР, съответните параметри (концентрация, скорост, общ дебит) се измерват веднъж годишно, без да е необходимо анализите да бъдат извършени от акредитирана лаборатория.
В последния случай е препоръчително извършването на достатъчно представителни първоначални собствени измервания или оценки на организираните емисии (О1), така че да се избере/отхвърли възможността за прилагане, респективно постигане на НОЕ, в т.ч.,  с помощта на пречиствателно съоръжение. 
	
Следва отново да се отбележи, че проверката за спазване на нормите за обща емисия (НОЕ), в много случаи ще се извършва достатъчно прецизно чрез определяне по балансов метод на основанията на чл. 25 на Закона за опазване чистотата на атмосферния въздух. В тези случаи, този метод осигурява по-голяма точност спрямо измерването на концентрациите на ЛОС, възможността за получаване на представителна средна величина и използването й за изчисляване на  сумарния масов поток на емисиите от отпадъчни газове и частта от неуловените емисии от изпускателни вентилационни устройства (О4).
Измервания или респективно пробовземане и последващ анализ от акредитирани лаборатории се изисква при всички случаи на доказване на съответствие на емисионните ограничения по чл. 4, т. 1 (НДЕ на ЛОС в отпадъчни газове) към срока по § 4 и § 5 на Наредба 7/2003.
Съгласно чл. 15, ал. 2, при наличие на повече от едно изпускащо устройство за отпадъчни газове – О1 (различни от изпускащите устройства на неуловени емисии О4) следва да бъде определен сумарния масов поток от отделните изпускащи устройства. В този случай операторът на инсталацията следва да представи на КО данни от измервания и оценки на характеристиките на масовия поток за всяко изпускащо устройство на отпадъчни газове – О1 (без тези за неуловените емисии – О4), в т.ч.:
-	средно съдържание на ЛОС измерено като общ органичен въглерод (mg/Nm3);
-	средна скорост на газовия поток и сечение на изпускащото устройство или обемен дебит;
-	фактическо отработено време на източника на емисия, респективно съответното изпускащо устройство.
Доколкото, Наредба 7/2003 не определя НДЕ на ЛОС с определени предупреждения за опасност по чл.10в, ал.1 и 2, в случаите когато не са превишени граничните стойности за сумарните масови потоци съгласно ал. 3 и 4 на същия член, следва да бъде дефиниран по точно начина на определяне на масовия поток на ЛОС приложим за този случай. Масовия поток обхваща общите емисии на ЛОС (т.е. сумата от емисиите на отпадъчните газове – О1 и на неорганизирани емисии - F). Определянето на сумарния масов поток в тези случаи зависи от особеностите на технологичния процес и дейностите с употреба на ОР, съдържащи ЛОС с определени предупреждения за опасност, вкл., - наличие на съоръжения за третиране (разграждане), характеристики на основните изходящи потоци (О1 – О9). В общия случай следва да се подходи по начините и указанията за подготовка на ПУР и оценка на емисиите посочени в  настоящото и секторните ръководства. При случаи с многобройни изходящи потоци и третиране на емисиите на ЛОС (изгаряне и други методи за разграждане), може да се наложи провеждането на представителни измервания за определяне на масовия поток на отпадъчните газове и неорганизираните емисии.
В съответствие с чл. 10в, ал. 1, следва да бъде определен или измерен масовия поток на общите емисии. В случаи при които липсва оборудване за улавяне и третиране на ЛОС и производствения процес и отделните операции не са свързани с многобройни изходящи потоци на ЛОС с определени предупреждения за опасност (О1- О9), определянето на общите емисии може да стане по изчислителен път, най-често със значителна точност и надеждност на получените резултати. В останалата част от случаите могат да бъдат извършени измервания поотделно на:
-	източници и изпускащи устройства на отпадъчни газове (О1) на организирани емисии;
-	неорганизирани - неуловени емисии (О4) от изпускащи (вентилационни) устройства, улавящи ЛОС от работната среда;
-	неорганизирани неуловени емисии (О4) от многобройни точкови източници в работната и околната среда;
-	неорганизирани емисии на ЛОС от загуби на ОР във отпадъчни води (О2), в продуктите (О3) и други некатегоризирани изходящи потоци (О9) 
Особено важно е да се получат данни за фактическото отработено време не само за целите на определянето на общите емисии, но и за изчисляване на средния масов поток за един час както изисква чл. 10в, ал. 2.
Във връзка с прилагането на чл. 19 на Наредба 7/2003, изискващ емисиите на ЛОС по чл. 10в, ал. 1 да се измерват и определят по време на експлоатация на инсталацията при контролирани условия, операторите и контролните органи следва да отчетат  определенията, посочени в Наредба 7/2003, както следва:
-	§ 1, т. 8  - “неорганизирани емисии”;
-	§ 1, т. 9  - “отпадъчни газове”);
-	§ 1, т. 28 - “контролирани условия”;
-	т. 3.2 на приложение № 8 - “О4 неуловени емисии”.  
На следващо място измерването и определянето на общите емисии във връзка с чл. 19 следва да се извършва при режим на експлоатация и натоварване на инсталацията определен с Наредба 6/2003г.
Данните от мониторинга следва да се съхраняват в продължение на 8 г., съответствие с изискванията на чл. 40, ал. 1 на Наредба 6/1999г.
В проучената инсталация е направено измерване на организираните емисии от акредитирана лаборатория, съгласно изискванията на нормативната уредба и е доказано съответствието с изискванията. Направена е и оценка на приложимостта и ефективността на възможните мерки и изготвен списък на подходящите за инсталацията мерки, който включва Оптимизиране на процедурите за поддръжка на оборудването за намаляване неорганизираните емисии и контрол по спазването на тези процедури 
10. Библиография
10.1. ИЗПОЛЗВАНИ ИЗТОЧНИЦИ
1.	Vegetal oil extraction http://tftei.citepa.org/images/files/voc_emission_reduction_techniques_costs/bd_vegetal_oil_extraction_081203.pdf
2.	Solvent and other product use (Manufacture of Automobiles)  Vegetable oil extraction and fat and oil refining  http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/20130123162800/http:/archive.defra.gov.uk/environment/quality/pollution/ppc/localauth/pubs/guidance/notes/pgnotes/documents/pg6-25.pdf
3.	Бранков Д., Маринов М., Павлова И., ЦЧИ, Българска стопанска камара, Прилагане на планове за управление употребата на органични разтворители в НИВА АД и ЕЛМА АД, 2001г. 
4.	Бранков Д., Павлова И., ЦЧИ, Българска стопанска камара, 5.	Прилагане на ръководни указания за разработване на План за управление употребата на органични разтворители в избраните пилотни предприятия. Работно занятие за инспектори по качество на въздуха от РИОСВ, Велико Търново, 29 ноември 2001г.
6.	Бранков Д., Маринов М., Павлова И., ЦЧИ, Българска стопанска камара, Работно занятие по подготовка планове за управление употребата на органични разтворители при производството на растителни хранителни масла, съгласно Наредба 7/2003 –свитък учебни и работни материали, С., 6 февруари 20047.	Pollution Prevention and Abatement Handbook, World Bank Washington DC, 1998.
8.	НАРЪЧНИК за Анализ на Опасностите и Контрол в Критичните  Контролни Точки (HACCP) при производство на сурови растителни масла, Университета по хранителни технологии гр. Пловдив, Пловдив, 2004.
9.	Ръководство № 16 за прилагане на Наредба 7/2003г. “Оценка и измерване на летливи органични съединения, прилагане на изключенията, докладване и доказване на съответствие с Наредба 7/2003г.”
10.	Ръководство № 17 за прилагане на Наредба 7/2003г. “ОПРЕДЕЛЯНЕ, ОЦЕНКА И ИЗБОР НА НАЙ-ДОБРИ НАЛИЧНИ ТЕХНИКИ”.
11.	НАРЪЧНИК за Анализ на Опасностите и Контрол в Критичните Контролни Точки (HACCP) при производство на сурови растителни масла.   Университет по хранителни технологии, гр. Пловдив, 2004г.

За източници от 1 до 10 виж официална интернет страница на ЕК за обмен на практически опит между страните-членки по прилагането на Директива 2010/75/ЕС на адрес: http://ec.europa.eu/environment/archives/air/stationary/solvents/index.htm
10.2. ПОЛЕЗНИ ИНТЕРНЕТ АДРЕСИ
1. Официална интернет страница на ЕК за обмен на практически опит между страните-членки по прилагането на Директива 2010/75/ЕС на адрес: 
http://ec.europa.eu/environment/industry/stationary/index.htm

http://ec.europa.eu/environment/archives/air/stationary/solvents/index.htm (архив)
2. Секторни указания на Експертната група към Икономическата комисия на ООН за Европа (UNECE) по Конвенцията за трансгранично замърсяване на въздуха (EGTEI), вкл. определяне на НДНТ и инвестиционни и оперативни разходи по отделни категории дейности по Наредба 7/2003г., виж 
http://tftei.citepa.org/documents/voc-emission-reduction-in-certain-sectors   
3. Указания на предотвратяване и контрол на локално замърсяването на въздуха от дейности с употреба органични разтворители на Департамента за околна среда, храни и провинциални райони (DEFRA), Великобритания 
https://www.gov.uk/government/collections/defra-guidance-on-local-authority-pollution-control-lapc-regime 
https://www.gov.uk/government/publications/permits-for-solvent-emission-fees-and-charges-for-applications 
4. Американската агенция по околна среда  (ЕРА) - информация по ОР и ЛОС по отделни  категории дейности на Наредба 7/2003г.: 
http://www.epa.gov/ttn/chief/ap42/ch04/  
http://www3.epa.gov/ttn/  
5. Страницата на Европейската агенция по химикали - информация за свойствата и предупрежденията за опасност на веществата и смесите.
http://echa.europa.eu/information-on-chemicals/ec-inventory 
6. База данни на Международната организация на труда (МОТ) - International Chemical Safety Cards (ICSC) за категоризация на химичните вещества и техните опасни свойства и рискови фрази:   
http://www.ilo.org/safework/info/publications/WCMS_113134/lang--en/index.htm 

За  по-подробни референтни указания към отделните сектори виж библиографията към ръководства № 16 и № 17

11. Приложения
ПРИЛОЖЕНИЕ 1	Технология на производствата за нанасяне на слепващи покрития и определяне на  НДНТ 
ПРИЛОЖЕНИЕ 2	Норми за емисии и приложимо законодателство 
ПРИЛОЖЕНИЕ 3	Примерен план за управление на разтворителите